118 
ket således så nära instämmer med 76.438, som 
af dylika försök kan väntas. ; 
Det återstår ännu en annan omständighet 
rörande kolets atomvigt, som här förtjenar att 
nämnas, nemligen huruvida kolsyra, som van- 
ligen antages att vara C+20, är C+O och kol- 
oxid 2C+0, såsom Dumas och efter honom nå- 
gra andra Franska kemister antaga. Frågan vore 
likgiltig, om icke den vid begagnande af kemiska 
formler stundom gåfve anledning till förvillelser, 
ty man 'behöfver antingen veta huru författaren 
till formeln anser kolets atomvigt, eller också 
räkna efter, för att finna om tecknet C betyder 
»6.438 eller 32.219. Att detta förorsakar ore- 
dor kan ej nekas, äfvensom det bör önskas, att 
vid begagnande af formler, samma tecken alltid 
betydde samma siffra. 
Jemför man sannolikheterna af de båda an- 
förda vigterna, blir i min tanke de största för 
talet 76.438. Efter detta består koloxid af I 
vol. af hvardera elementet utan kondensation, och 
kolsyra af 1 vol. kol och 2 vol. syre, kondense- 
rade till 2 volumer. Efter atomvigten 32.219 
består koloxiden af 2 vol. GC och 1 vol. O, kon- 
denserade till 2, och kolsyran af lika volumer, 
utan kondensering. Så länge kolets volum i gas- 
form icke kan direkt vägas, är den ena af dessa 
åsigter lika sannolik som den andra. 
Jemföra vi åter dessa skiljaktiga åsigter 
med kolsyrade salters konstitution, så blifva 
sannolikheterna mindre för den lägre atomvig- 
ten. Det är ett så allmänt förhållande, att i sy- 
rors neutrala salter ingår I at. syra mot I at. basis 
och 1 at. radikal så väl af syran som af basen, 
att inga konstanta undantag finnas för andra än 
sådana syror, som bestå af 2 at. radikal med 
