216 
på vägen all blifva det”; alt finna denna öfver- 
gång, blef nu föremålet för en lång och noggrann 
undersökning. Jag förskaffade mig för detta än- 
damål, så väl Sjö- som Dam-rudor, från åtskil- 
liga vatten och åtskilliga provinser. Hvad jag vid 
jemförelsen barellattutlessa genast fann, var att alla 
så väl Sjö- som Dam-rudor förändra sig mycket, 
icke endast i afseende på färgen, som är det van- 
ligaste, utan äfven i isvende vill kropps- -formen. 
Alt den förändring de undergå, så väl ull färg 
som form, härleder sig från tillgång eller brist 
på föda och andra lokala omständigheter, synes 
bevisadt deraf, alt de, så väl Sjö- som Dam-rudor, 
hvilka hämtas från sådana valten der tillgången på 
födoämnen är rik och utrymmet tillräckligt, äro 
alltid lägre, med ljusare och renare färger än de, 
som träffas 1 mindre sjöar, der tillgången på födo- 
ämnen är knapp och utrymmet inskränkt. I sam- 
ma förhållande som kroppen minskas i höjd, ökes 
storleken af hufvudet jemfördt med kroppen, gäl- 
iocken få en konvex yta, sido-linien sänker sig 
och stjertfenan blir i spetsen mer utskuren. Detta 
var 1 korthet resultatet af de anställda jemförande 
undersökningarne. För alt nu gifva en lättare 
öfversigt af de märkligaste skiljaktigheterna mellan 
de förmodade arterna, och ullika på ett mer 
åskådligt sätt visa öfvergången dem emellan, har 
jag velat uppställa följande jemförelse, gjord emel- 
lan 3:ne ungefär lika stora exemplar, af hvilka 
det ena är en vanlig Ruda, tagen ur en liten in- 
sjö, der denna fiskart finnes Yran och trifves 
väl. Den andra är afkomling efter vanliga Sjö- 
rudor, planterade 18311 en dath vid ett lemmg 
i närheten af författarens bostad. Den tredje är 
en Dam-ruda, hämtad ur en af de många dam- 
mar, som finnas vid Hörningsholm i Söderman- 
