Afhandling om de 1 högre Arit- 
metiken förekommande indices, och 
om deras användning såsom 
supplement tll våra van- 
liga Logarithmtabeller; 
af 
J. M- AGARDH. 
av Om jag har ett primtal p, så gifves det 
alltid ett tal a<p så beskaffadt, att alla poten- 
serna af a, från 1 till p—1, dividerade med Po 
lemna olika rester, eller resterna af a, a?,a?.... 
ap! blifva alla olika. Dessa rester måste såle- 
des, fastän i olika ordning, sammanfalla med 
talen 1,2, 3.:... p-1. Tager man då talet a 
till bas, så svarar, 1 anseende till divisorn p, 
hvarje af talen 1, 2, 3 ... p--1 mot hvar sin 
potens af a. Den potens af a som sålunda sva- 
rar mot ett gifvet tal har Gauss kallat för detta 
tålets index. 
Ex. Om p tages =29, så kan a tagas —=2, 
och jag får då för talen 
1, 2, 3, 4, 5,6, 7,8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 
Hd TEES 0, IN 2 SON IN LÖNER 7 10 TNT 4 21, 
18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28. 
Indices 11, 9, 24, 47, 26, 20, 8, 16, 19, 15, 14. 
Emot talet 3 t. ex. svarar således i anseen- 
de till divisorn 29 och basen 2 index 3, eller 
2" divideradt med 29 lemnar 3 till rest. 
