298 
helsstycken, invaldes några år derefter till en af 
de aderton i Akademien. 
Grefve Mörners Riksdagsmannagåfvor hade, 
jemte hans öfriga redbara egenskaper, emedlertid 
väckt Regeringens anspråk på hans verksamhet, 
och han kallades i November 1812, att emotta- 
ga ett rum i Konseljen, såsom Stats-Sekreterare 
för Handels- och Finans-Expedition, hvarefter 
han år 1816 blef Stats-Råd, vid Friberre Ad- 
lerbeths bortgång, hvilket embete Grefve Mör- 
ner beklädde intill sin död. 
Allmän beläsenhet och = verldskännedom, 
grundliga statskunskaper och en lätt, parlamen- 
tarisk förmåga, att både i tal och skrift fram- 
ställa sina meningar, förvärfvade Grefve Mörner 
förtroendet till flerfaldiga uppdrag, alltid utför- 
da till Regeringens belåtenhet. Sålunda blef han 
utsedd att år 1814 deltaga i Svenska Kommitte- 
rades underhandlingar med Norrska Stortbinget 
i Christiania, rörande Skandinaviska Föreningen. 
Åtskilliga gånger under Hans Excellens Grefve 
von Engeströms sjuklighet eller bortovaro, för- 
rättade Grefve Mörner Utrikes Stats-Ministerns 
Embete, och tllförordnades dertill vid- ledighe- 
ten efter Hans Excellens Grefve af Wetter- 
stedts död. Likaledes förvaltade Grefve Mör- 
ner Riks-Marskalks-Embetet, under Hans Excel- 
lens Grefve Flemings tjenstledighet. 
Ett mindre ombytligt uppdrag emottog 
Grefve Mörner, då han, jemte sin Stats-Råds- 
plats, blef Direktör i Kongl. Landt-Bruks-Aka- 
demien, efter Presidenten Friherre Edelerantz, 
år 1821. På detta fält fann Grefve Mörner 
ett vidsträcktare utrymme att sprida frukterna af 
sine insigter 1 ekonomisk och agronomisk väg. 
Om den akademiska formen, som han trodde 
