I40 



100 d. Euclas innehålla i fSlje deraf: 



Kiseljord . 





43.22 



Lerjord 





30.56 



Berylljord . 





21.78 



Jernoxid 





2.22 



Tennoxid . 





0.70 



98-48 

 Vid beräkningen af detta resultat finner man, 

 att berylljordens syrehalt år 6.8 och lerjordens 

 14.25 eller med foga afvikning dubbelt så mycket. 

 Riseljordens syre år 31.84, och båda basernas sy- 

 ra tillsammantaget 21.02. Det år således all an- 

 ledning att anse syrets qvantiteter i de tre jordarterna 

 förhålla sig såsom i, 2 och 3. Jernoxiden, sva- 

 rande emot 2 procent jernoxidul, och tennoxiden kun- 

 na endast anses såsom tillfälliga inblanningar. Jag 

 bor dervid erinra, att jag funnit smaragder från 

 Finbo och Broddbo fårgade gulagtiga af tennoxid 

 och grönaktiga af jernoxidul, så att tennet i den 

 andra hemispheren, likasom i denna, har benägen- 

 het att åtfölja berylljorden. 



Då man sammanparar beståndsdelarna af Eu- 

 clasen, pa det sått de enligt theoretiska grunder 

 sannolikast varit förenade, så uppkommer for 

 dess sammansättning följande formel, GS-\-2 AS 

 och Euclasen förhåller sig till smaragden, hvars 

 formel år GS'^-^2jiS^, som ett basiskt salt till ett 

 neutralt. Beräknar man Euclasens sammansättning 

 efter denna formel, så blir den 



Kiseljord . . . 44-33 



Lerjord .... 31.83 



Berylljord ... - 23.84 

 hvilket kommer det erhållna resultatet ganska nä- 

 ra, håidst då man erinrar att den rena Euclasmas- 

 san i det analytiska resultatet, efter afdrag af me- 

 talloxiderna och forlusten, år endast 95,5. 



