159 



rörs radie. I det följande antages derfore attraction 

 e sträcka sig utom fasta kroppens yta. Då det åf- 

 venledes år klart, att denna attractionskraft alltid 

 måste vara densamma for samma liquidum och 

 samma fasta kropp, år den åfven antagen såsom ea 

 beständig storhet. Dessa erinringar voro nödvän- 

 diga att forutskicka följande Mathematiska Theorie. 



§. 5. Låt AB CD TFig- O vara intersection 

 af ett verticalt plan med ett kåril hvars sidor AB, 

 DC åro parallella och verticala, och OR vara ett 

 kåril med vatten , hvari det förra kärlet år ned- 

 doppat; vattnet uppstiger då till en hojd AB , hvar- 

 till det hålles upphojdt af attraction i A och D. 

 Ofvanpå den uppdragne vattenpelaren bildas nu 

 en viss concav yta, hvars verticala section a.i A E D 

 och som denna ytas figur år en foljd af Krafternes 

 jåmnvigt, så måste dess equation åfven upplysa 

 som vilkoren for denna jåmnvigt. Låtom oss der- 

 fore söka sectionens AED equation. 



I alla puncter af AED mellan A och D ver- 

 kar blott cohaesionskraften, partiklarne emellan, och 

 i fol)d af denna samt deras rörlighet, antager den- 

 na kroklinien den form, som tyngdens åverkan kan 

 medgifva, då blott puncterne A och D åro af at- 

 traction liksom fastade. 1 en punct M verkar nu 

 ej blott tyngden af sjelfva partikeln M, utan åf- 

 ven tyngden af alla under i^ i verticala linien MN 

 varande partiklar, hvilken tyngd alltså kan forestål- 

 las med linien JfAT åfvensom tyngden, som verkar 

 i alla puncter af bågen AM, med arean AMNB. 

 Denna tyngd skall nu uppbåras af attraction i A, 

 Låt AP z= X, PM = y, Pp = dx, Mq zz dy, 

 AM r= X, Mm zz ds, AB, eller den hojd hvar- 

 till vattnet uppstigit utmed AB, •=. q, och vatt- 

 nets egentliga vigizzg; sä blir tyngden a{ AMNB 

 = g 'f^l'^ y)äx, Attraction i A, verkande i 



