24 



der alla de omständigheter, h varunder chloriden 

 uppkommer, h vårföre oek de, för beredningen af 

 denna, uppgifna methoder, åro utan undantag för 

 bromiden användbara. Jag framställde den så- 

 lunda, så väl genom upphettning af en blandning 

 af 1 del tenn och 6 del. qvicksilfverbromid, som 

 af bromkalium och svafvelsyrad tennoxid. Dock 

 torde den på intet sätt, beqvämare eller med 

 mindre förlust af material, kunna erhållas, än så- 

 som i det föregående är framstäldt. 



Bromiden skiljer sig alltså derigenom från 

 motsvarande chlorförening, att den vid vanlig 

 temperatur är en fast kropp, men dess nära slägt- 

 skap med chloriden röjer sig dock redan genom 

 den lätthet, hvarmed den öfvergår i flytande 

 form. Den behöfver nemligen endast omkring 

 + 20° för att smälta och, åt sig sjelf lemnad, 

 kan den till och med, under en tid, bibehålla 

 sig flytande vid en vida lägre temperatur. Då 

 jag sålunda, under den starka sommarvärmen for- 

 lidet år, först framställde densamma, frestades 

 jag att anse de äldre uppgifterna, om dess egen- 

 skap af fast kropp, såsom ogrundade, då den, så 

 väl vid destilleriugeu öfvergick såsom en vätska, 

 som ock, i hela dagar bibehöll sig såsom sådan, 

 tills slutligen en kall natt upplyste mig om mitt 

 misstag. 



Bromidens kokpunkt är konstant + 202°. I 

 rent tillstånd är den fullkomligt färglös, men 

 antager stundom, möjligen genom spår af förore- 

 ningar, som det dock ej stod i min förmåga att 

 upptäcka, en dragning åt gult eller roseurödt. 

 Den ryker svagt i luften, under utstötande af 

 föga märkbara åugor, med en egen skarp lukt, 

 som ovillkorligen retar till hosta. Upphettad i 

 slutet kärl destillerar den, utan märkbar åter- 



