86 



att sprida ljus i åtskilliga frågor, ii vilka för växt- 

 geografien äro af högt intresse. Hvad som ge- 

 nom kommande undersökningar skall blifva be- 

 riktigadt eller til lagd t, torde snarare bestå i en 

 fullständigare utveckling af hvad vi nu känna, 

 än i kullkastande af de resultater, h vilka vi re- 

 dan äro i stånd att i både växt-systematiskt och 

 växt-statistiskt hänseende draga. 



Utan att tillåta mig i det följande med nå- 

 got anspråk på visshet eller ofelbarhet våga be-^ 

 röra sådana frågor, hvilka innefatta några all- 

 männare jemförelser med grannländernas vegeta- 

 tion, skall jag inskränka mig till att, då jag lemnar 

 en öfversigt af vegetationens sammansättning och 

 fördelning på de särskilda Öarne, främst uppgifva 

 de egendomliga arter, hvilka tillhöra en eller 

 flere af dem, sedermera uppräkna de med an- 

 gränsande länder gemensamma växterna och sluta 

 med en redogörelse för växt-antalet på de sär- 

 skilda öarne af Galapagos-arkipelagen. 



a. Egendomliga växter. 



Det är sagdt, att få länder (kanske med 

 undantag af Australien och några dertill angrän- 

 sande öar) hafva att uppvisa så många sig ensamt 

 tillhörande växter, i jemförelse med antalet af 

 de, med andra trakter gemensamma, som Gala- 

 pagos-öarne. Deras Flora innefattar nemligen, så 

 vidt den är bekant, 337 fanerogama växter (ty 

 jag utesluter de lägre, såsom dels af mindre be- 

 tydelse för växtgeografien, dels hittills här en- 

 dast högst ofullständigt kända). Af detta ringa 

 antal äro blott 154 gemensamma med andra 

 trakter af jorden, men icke mindre än 183, 

 d. v. s. mer än hälften af hela den dessa öar 



