471 



införa de arbetssätt han i England inhemtat, gjorde 

 hans utmärkta verksamhet och duglighet denna verkstad 

 snart till den första i Sverige, hvilken ock till följe 

 häraf blef så anlitad, att beställningarne ofta nog voro 

 flera än som möjligen kunde medhinnas. Rland machi- 

 nerier och gjutgods af alla slag, som här blifvit gjorde, 

 må nämnas: ångmachiner till ett betydligt antal; qvarn- 

 verk af en förbättrad konstruktion — ett dylikt, med 

 fyra par stenar och 30 hästars ångmachin, utfördes 

 1822 till Rio de Janeiro, der det genom Owens ut- 

 sände verkmästare blef uppfördt och satt i gång; öfver 

 tusen tröskverk, större och mindre, af hvilka sednare 

 största antalet utfördes till utlandet, der de äro kända 

 under namn af Svenska tröskverk; ett plåtvallsverk till 

 Skebo bruk; mudderverk till Wäddö kanal, med 10 

 hästars ångmachin, att muddra på '10 till \% fots djup; 

 m. fl. Uppsättningen af dessa machinerier besörjdes 

 merendels af Owex, som för sådant ändamål hade flera 

 personer, hvilka reste omkring och endast härmed sys- 

 selsattes. Owen började ock byggnaden af en hängbro 

 öfver Mälaren, något nedanföre båtfarten mellan Röda 

 Rodarne och Riddarhusgränden, men denna måste öfver- 

 gifvas, och de redan uppförde jernpelarne borttagas. På 

 sednare åren tillökade han faktoriet med puddel- och 

 vällugnar, vallsverk samt mumblingshammare, för smid- 

 ning af gröfre pjecer. 



De machinerier, som härifrån till åtskilliga lands- 

 orter utgingo, hufvudsakligast qvarn- och tröskverk, 

 hade ett skaplynne helt olika med det förut vanliga, 

 samt voro vida skiljde från den klumpighet, som med 

 få undantag hittills hade vidlådt svenskt gjutgods; och 

 då deras ändamålsenlighet snart gjorde sig gällande, 

 började något hvar af byggmästarne att i sin mån till- 

 egna sig de nya konstruktionerne, så att Owens faktori 

 började en ny epok i Svenska machinväsendet, h vartill 

 mycket bidrog, att modellsnickare, gjutare, samt äfven 



