4S 



kom alltför snart i förgätenhet. De af Latham, 

 och i synnerhet af Blumenbach, gjorda förändrin- 

 garna afhjelpte i hufvudsaken ej bristerna, meii 

 leranade, genom de båda Vattenfogel-ordningar- 

 nas afskiljande efter en gemensam karakter'), be- 

 greppet om en något större fördelning, än den i 

 Ordines. Det tillhörde Cuvier, att ^) här, såsom 

 i alla andra delar af zoologien, sprida ett n3^tt 

 ljus, genom att noggrannare, än förut skett, sam- 

 manföra arterna efter deras likhet i form, samt 

 genom att uppgifva denna likhet såsom karakter. 

 De Linneska Ordines bibehöUos, men från Picae 

 utmönstrades alla , som ej hade så kallade pedes 

 scansorii, och öfverflyttades till Passeres. Häri- 

 genom blefvo alla Ordines karakteriserade, ty det 

 befanns, att alla Passeres hade de 3 framtårna vid 

 basis tätt förenade eller sammanväxta, hvilket så- 

 ledes blef en positiv karakter för dem. En ny 

 indelningsgrad infördes mellan Ordo och Genus, 

 hvilken, i likhet med hvad som redan var anta- 

 git af Botanisterna, kallades Familj. Det var dock 

 Ili.iger, som först inom Ornithologiens område i 

 detalj utarbetade denna nya metod, och man 

 måste erkänna, att Illigers arbete ^), genom det 

 strängare begränsandet af genera och större af- 

 delningar, samt uppsökandet af en mängd karak- 

 terer för dessa, mera än något annat af samma 

 slag innebar fröet till vetenskapens vidare ut- 

 bildning. 



Men den vigtigaste förbättring i metoden, soiii 

 skett efter den Cuvierska, var utan tvifvel den 



^) "Tibia apice nuda." 



Genom Tableau element air e i']^^^ och slutligen /leg- 



ne animal 1817. 

 ^) Piothomus Systematis 



Mammalium et Avium 181 1, 



