'32 



så olika riktning, att någon speciell jemförelse 

 svårligen kan äga rnni. 



Utom sång- och sinifoglar finnas ännu 2:ne 

 hufvudgrupper af samma rang, nemligea de, som 

 i följande öfversigt bära namnen Gressores och 

 Cursores. Den förra af dessa utmärker sig i S3'^n- 

 nerhet för den större sinnesverksamhet, som tyc- 

 kes finnas hos några af dess former. Denna verk- 

 samhet yttrar sig tydligast uti Dag-roffoglarnas 

 utomordentliga synförmåga, Papegojornas nyck- 

 fulla lynne och retlighet i ögonen, samt dessas 

 och Ugglornas färdighet, att använda fötterna så- 

 som händer. Ugglornas framåtvända ögon, Pape- 

 gojornas kringslutna orbita, och den tydliga bör- 

 jan till en dylik ring hos Falkarna visa en ej så 

 ringa analogi mellan dem och aporna eller katt- 

 slägtet, och utbildningen af Ugglornas yttre öron 

 är något för dem eget. Hos alla dessa foglar 

 yttrar sig en större allmän kraft, som antyder 

 en större grad af verksamhet i nervsystemet, hvil- 

 ken åter berättigar dem, att anses analoga med 

 däggdjuren. Men denna nerv-verksamhet gifver 

 åt de dermed begåfvade slägtena ett ringa före- 

 träde, som ej synes mig uppväga dem, hvilka 

 allmänt finnas hos sångfoglarna. Gressores likna 

 dessutom till formen mindre sångfåglarna än de 

 öfrige^); hela deras bildning tyckes visa ett när- 

 mande till sångfåglarnas, utan att hinna den. Af 

 sinnesfunktionerna är det i synnerhet synen, som 

 finnes utbildad hos foglarna, och denna är till 

 pch med i allmänhet starkare hos dem, än hos 

 däggdjuren. Hörseln visar sig blott hos rolFog- 

 larua (eller kanske blott hos Ugglorna) utmärkt, 

 och luktsinnet är hos alla ganska outveckladt ^). 



^) Se vid Kaiakt. för Legio arda, 



^) Det är en allmän tro, att roffoglarna hafva en gan- 



