55 



alll begrepp oin en series, och de strödda län- 

 karna af kedjan ligga, såsom på mästarens verk- 

 stad, i en oordning den ingen kan öfverse, som 

 ej känner deras nummer. Inom hvarje af de 

 stora enheterna (vi hafva exempelvis nämnt klas- 

 serna), måste åter en nj rangering göras, obero- 

 ende af den första: hvarje länk i den stora ked- 

 jan är sammansatt af delar, hvilka måste vara 

 hopfogade till ett helt, innan länken kan begag- 

 nas. Men äfven här är det större afdelningar 

 (t. ex. Ordines), som utgöra enheter, inom hvilka 

 åter en egen rangering måste göras, och så vi- 

 dare ända ned till arterna. 



Då man besinnar, att all olikhet mellan djur- 

 formerna beror på olika utbildning eller öfver- 

 vigt af något organsystem, och att således, enligt 

 Oken's lära, så många hufvudklasser måste upp- 

 komma bland djuren, som de hafva organsyste- 

 mer; samt att alldeles på samma sätt beskaffade 

 olikheter måste återkomma, ehuru i ringare grad, 

 mellan de mindre sectionerna af hvarje hufvud- 

 klass, och så vidare så långt fördelningen går: 

 så finner man att det alltid blir möjligt, äfven 

 om de första försöken skulle misslyckas, att ord- 

 na djuren på det sättet, att hvarje mindre afdel- 

 ning af en section blir analog med en af huf- 

 vudklasserna; och att samma analoga fördelning 

 kan återkomma för hvarje ny fördelning ända ned 

 till de allraminsta. Om än man ej vunne mera 

 genom en sådan anordning; så lemnar den dock 

 någon bestämd princip att följa, och det deraf 

 uppkommande talförhållandet måste gifva åt hela 

 systemet en redighet och ordning, hvarigenom 

 det blir lätt att öfverse och att bibehålla i min- 

 net. Men man har dessutom den stora fördelen, 

 att kunna uttrycka likheten mellan naturalstren 



