202 



lagna moraenter egenlligen boicle niullipHceias 

 med en mot Vn proportionel faclor; men häri- 

 genom skulie, så vida ej ett lika antal vore på 

 båda sidor om meridian observeradt, inflytelsen 

 af en möjlig oriktighet i stjernans rectascension 

 qvarstå, emedan den positiva och negativa coeffi- 

 cienten för A^ då ej blefve lika. Man erhåller 

 dock lätt en factor, som härvid kan användas, 

 utan att denna fördel går förlorad, om man an- 

 ser tiden, som förlöper mellan stjernans gång ge- 

 nom instrumentets vertical i öster och vester, så- 

 som den sökta qvantiteten, h vilket måste gifva 

 samma resultat, emedan zenith-distansen just här- 

 ur kan beiäknas. Äro dervid på ena sidan om 

 meridian /z, och på den andra n' trådar obser- 

 verade, blir vigten for bestämmelsen proportio- 



nn' 



nel mot *'•), h vilket värde på pondus äfven 



n+n 



inn' 



ej hölles, om man ansåge trådar observerade 



n-\-n' 



på båda sidor. Antoges derföre vigten för en 



vid alla 5 tiädarne gjord observation till enhet, 



blir den factor, som i h varje fall bör användas. 



=v 



5(n+«') 



Efter att i hvarje eqvation hafva infört de 

 på detta sätt uppkomna factorerna, har jag, ge- 



*) Detta är ett specielt användande af den lätt bevista 

 satsen: om tvenne qvanliteter blifvit genom observa- 

 tion funna, samt vigten för den ena bestämmelsen är 

 «, ocli för den andra «', sä är vigten för deras summa 



nn 

 eller skillnad 



