362 



dess peripheii visar en krans af smA punl^ter, som, 

 sedda under mikroskopet, lemna åskådaren i oviss- 

 het huruvida de höra anses för lister eller insänk- 

 iiingar. Cellöppningens rand är hos denna art 

 fullkomlie:t slät, och alla celler sitta i län/jdaxis 

 af sina pedicelli °). 



Den fullväxte zoophytens mjuka delar utgö- 

 ras, som bekant, af ett gemensamt organ, tarm- 

 röret, sammanhängande från stam till stam, fort- 

 satt genom stoloner och grenar, och af de deri- 

 genom förenade individerna (capitula auctor.), som 

 omgifvas af cellerna under hela sitt lif — han- 

 narne — eller blott under sin utveckling — ho- 

 norna. Af de förra finnes i hvarje cell blott en, 

 af de sednare flere (feminae conceilitas). 



Med lätthet urskiljer man tvenne membra- 

 ner, som bilda djurets alla mjuka delar, en yttre, 

 en inre. Den yttre {fig- 1 j g, w &c. a) klar 

 och färglös, begränsar dem, och afgifver de band, 

 som fästa dem vid skalet. Ensam bildar den 

 hanpolypernas tentakler och större delen af ho- 

 nans kropp. 



Den inre membranen {fig. 1 , g, 10 &c. Z>), 

 mindre genomskinlig, och af en grynig textur» 



^) Hos andra arter af Campanulaiia är cellranden besatt 

 med taggar, och dessa äro stundom så utvecklade, att 

 de, conniverande i en spets, tillsluta cellen när djuret 

 dragit sig in. Så hos Camp. clausa nob. och, ehuru 

 i mindre grad, hos Camp. syrin^a Lamk. , hvilken sed- 

 nare också genom cellernas sneda ställning afviker från 

 sina samslägtingar. — Camp. clausa nob. Trilinearis , 

 gracillima, tubulis ^^"' crassis, hyalina, flexuosa, no- 

 doso-annulata, alterue distanter ramosa, ramis simpli- 

 cibiis, brevibus; cell. masculis ramos longitudine asqvan- 

 tibus, turbinatis, elongatis (i: 3g), apertura dentibus 8 

 connivcntibiis, longis (=| cellas), aculis clausili. — Hab. 

 in fucis fundi petrosi maris Bahusiam alluentis, rara. 



