285 



trade. Ätliksyracl baryt fälles hvarken af fri syra; 

 eller då S3'^ran mättas med ammoniak. Ättiksyrad 

 kopparoxid fälles ej af fri syra; men lösningen 

 hlifver brun och syran tyckes öfvergå till samma 

 tillstånd, som då den under luftens tillträde be- 

 handlas med kaustikt kali. Tillsättes ammoniak 

 till den sura vätskan, så uppkommer genast en 

 mörkbrun fällning. Fälles ättiksyrad kopparoxid 

 med en varm lösning af cathecusyra, så uppkom- 

 mer genast den bruna fällningen, som snart öf- 

 vergår till svart. Salpetersyrad silfveroxid fälles 

 ej af fri syra; men tillsättes aldrig så litet am- 

 moniak, så uppkommer genast en svart fällning. 

 Samma fällning fås äfven, då lösningen af cathe- 

 cusyran är varm. Fällningen löses hvarken af 

 utspädd salpetersyra, eller af kaustik ammoniak. 

 Chlorguldkalium fälles med rödbrun färg af fri 

 cathecusyra, och fällningen löses med vacker gul 

 färg af mera vatten; i värme reduceras guldet 

 och utfaller med ljus färg. Chlorplatinanatrium 

 fälles ej af syran; men lösningen blifver gul, och 

 i värme reduceras platinan, ehuru långsamt, hvar- 

 vid ett brunt flockigt ämne i ringa mängd utfäl- 

 ler sig med platinan '•'). Ättiksyrad bl3Toxid fal- 

 ler med hvit färg af fri syra. Fällningen löser 

 sig småningom, då man länge tvättar den på ett 

 filtrum, och gulnar hastigt i luften; hvarföre den 

 så fort som möjligt måste utprässas och sedermera 

 öfver svafvelsyra torkas i lufttomt rum. Detta 

 salt, ehuru omöjligt att få fullt hvitt och rent, 

 var dock det enda, som kunde begagnas för att 



*) Alla dessa metall-reduktioner af koppar-, silfver-, 

 guld- och platinasalter synas omsätta syran till sam- 

 ma syra, som fäs dä dess föreningar med alkalicrna 

 få under luftens tillträde syrsätta sig. 



