26 
Alla i negden af Stavanger påstå enståmmigt, 
att antalet af dessa elåndiga, sedan medlet af förra 
århundradet årligen aftagit. Som det år innom sam: 
ma period 62 yr som Sibbens visat sig. på den 
trakten, synes den sjukdomen hafva uttrångt spe- 
telskan, liksom den siphylitiska gjorde det i södra 
Europa vid slutet af det 15:de, och början af det 
16:de Seklet 63). 
Att den Norrska spetelskan år samma slags 
sjukdom som Grekerne kallade Elephantiasis, men 
de Arabiske Skriftstållarne Lepra har GISLESEN 
64) bevist från ARET&US 65), GALENUS, PLI- 
NIUS, CELSUS 66), RHAZIS 67) och ÅAVICENNA 
68). Nyare författare t. ex, HENSLER, FRANK, 
kalla den Norrska mycket rigtigt Lepra nodosa, 
och gifva de af mig anförde slagen namn af uni- 
versalis och Jlocalis 69). 
Att samma slags Spetelska, som finnes i Nor- 
rige också i det sednaste århundradet funnits och 
ännu finnes på flere stållen i Europa, derpå kuns 
na anföras åtskillige bevis, Således år den all- 
62) Se DEGEN om Radesygen. Christiansand 1788. s.'5. 
65) SPRENGEL Geschichte der Arzneykunde Th. II. Halle 
1800 s, 492, 653. HENSLER Vv. d. abenländ. Aussåtze 
5: 220; 232. 
64) De Elephantiasi Norvegica. Hafn, 1785. s. 40. 
65) Det anförde stället hos ÅRETEUS finnes i HALLER Art, 
Med. Princip. T. V. LER 1772. 511324 1905 
66) Finnes också i Harrer l. T. : VIL "Edus Ja. sid. 
186. eller CELsvs Edit. Ala Lugd. Bat. 1746. S. 176. 
67) HENsLERr v. Abenlånd. Aussätze. Excerpt. Ss. 4. 
68) HENSLER LÅ. c. s. 13, 14 
69) Ibland nyare systema: iske författsre , som korrt och täm- 
ligen tydligt beskrifvit Lepra, vill jag blott nämna Jopo- 
. cvs Lomsius Observ. medicinales Lib. IV. Amstel. 1738, 
- 57 —60. J. F. CArRTtTHREVSER Fundam, Pasha et. Then 
st Tom. II. Francof. 1762 s. 588 — 592. A. VocEL 
Prel. de curandis corporis human. fe [TG Jgfk 
5. 616—062:. J, P. FrasK Epitome de curandis hominum 
morbis, Lib. IV, Manbeim 1793. s. 206 — 238, 
