nn” 
då 
är observerad 1 Sverige 8;). England 86), Tysk- 
land 87), Egypten 88), Ostindien 89), Vestin- 
dien 90) och Surinam 91). 
-GISLESENS (de elephantiasi Norvegica s. 58) 
mening, att spetelskan skulle vid Korstågen blif- 
vit införd i Norrige, tror jag icke vara rigtig; 
dels emedan vi icke hafva några historiska under- 
räitelser, att de Norrske deltagit i Korstågen; dels 
emedan det. år bevist 92), att denne sjukdom var 
känd i Italien och Frankrike, redan i det 7:de 
- Seklet, alltså långt före Korsfårderne; hvarföre det 
synes rimligare, att Norrmånnen under deras bes 
ståndiga ströfverier på Franska kusterne i det 9:de 
85) LiInNar Skånska Resa. Stockh. 1751 s. 273: 
86) Kongl. Vet. Acad. Handl. år 1748- s. 14. 
87) HenszEr i abendl. Aussåtze s. 182, 330. — AÅLEFELD 
Dissert. Lepre historiam succinctam et binas leprosorum 
nuper observatorum historias complectens. Giessen, 1800. 
Salzb. Med. Chir. Zeit. 8 Ergånzungsband N:o 217. — 
RickTERrRsS och LopDERrRs Journ. der Chi, B. 2. St. 2. Jena 
1798. Se Kauwvsck Geist u. Kritik der Med, Chir. Zeit- 
schrift. Deutschl. 3:tes Jahrg. 2 Bd. Leipz. 1800. s. 14. 
88) SoNninti Resa til Egypten. — LARREY Relat. Hist. et 
Chirurg. de VEspedit. de VP'Armée d Orient en Egipte. Pa- 
ris 1803. s. 220. Saml. auserles, abhandl. zur gebr. pract, 
Aerzte. B. RÄLS. 202. i 
89) DEJEAN 1 HENSLER Vv. abendl. Auss. s. 240. KEMPFER 
ibm. 5: 327: 
90) HENSsLER LÅ, c. s. 327. HILLARY beobachtungen iber — 
Barbadoes — öbers. v- Ackermann. Leipz. 1776. sid. 361 
—377- HEwox und Rotis iber der Drisenkrankheit in 
Barbados, oder iiber MILLARx's Elephantiasis tubers. Frank- 
furt 1788. 
91) ScHiLuiinGc Dissert. de Lepra. Traject. ad Rhenum 1769 
i BALDINGERS Sylloge — Vol. III s. 14. 
92) SprenGcGEL Geschichte der Atzneykunde 2, Aufl. Th. 11; 
Halle, 1800. s. 486. KRarimonpD histoire VPElephantiasis 
Laus. 1767- s. 1060- HENSL. Vom abendl. Ausss s. 2, 208 
— 2160. GriszEsEn (de Blephantiasi Norveg. s. 58) säger 
att K. Magoi Lagabeters Testamente till S:t Carharin& 
Hospital för spetelske i Bergen är confivmerat 12773: detta 
är nögot när rigtigt (ty confirmationen år af år 1268)> 
= men han glömmer att anfora, att Testamentet egenteligen 
år författadt år 1177, se Script. rerum Danicar. Medii &vi 
"Tom, VI. s, 247. hvaruti Testamentet finnes» 
