61 
ningen (x) eller föråndra och inrätta den med 
lucka framför eldhvalfsgången (gZ), nedsånka hen- 
nes botten 8 å 9 tum, och nedflytta Schiffer-eld- 
ståderna lika många tum långre ned; Öfver skor- 
stensöpningen (r) som går upp till eldhvalfsgån- 
gen, lågges ett efter dess Öpning ”passadt trall eller 
galler af gjutit jern, hvarje gång efterbrånningen 
med ved skall begynnas. Om åter blifver nådigt, 
att förråtta hela tegelbrånningen från början till 
dess slut endast med brånsle af antingen ved eller 
stenkol, så förmodas att den på ritningen teknade 
förändring uti eldhvalfsgången och eldstaden år 
tjenligast, emedan tillråcklig stark eldning kan då 
åstadkommas med grof huggen ved af 5 å 6 qvar- 
ters långd, inlagd på rostjernen (4) midt öfver ask- 
rummet, hvarigenom luftdraget bör egentligen in«= 
komma. Framför askrummet föreslås derföre ock 
dörr med draglucka, som efter behof mer och min- 
dre öpnas; likaledes dylik dörr framför den öp- 
ning till eldstaden, hvarigenom . veden inlågges. 
Dragluckan på denna sednare Öpnas ej mer ån nö- 
digt fordras, för att dels hålla elden lefvande, dels' 
ock för att drifva eldslågan långre inåt under ugns- 
hvalfvet ; på detta sått tjena bågge luckorna gemen- 
-samt till att. leda eldens verkan både vppåt och 
långs efter eldhvalfegången, och "der kringsprida 
en Jemnare  eldshetta, hvilken af ett lagom afpas- 
sadt luftdrag uppstiger med måttlig hastighet ge- 
nom Öpningarne (£) inuti tegel-insåttningsrummet, : 
och således dersammastådes blir långre tid ån el- 
jest qvarhållen. Elden sålunda anvånd, bör ver: 
ka starkare, ån då brånslet, som vanligtvis sker, 
ligger på eldstadens botten, utan askrum derunder, 
och följaktligen, för att brinna friskt, undfår en- 
dast genom Öpningen (a) på sidan ett öfvermåttan 
starkt lufidrag, hvilket hastigt bortslåpar med sig 
