170 
servationerna en mer analytisk granskning, och så- 
lunda framlocka de upplysningar, som de kunna 
gifva. 
Då hvarje Obhbservator, som med en Chrono» 
meter reser för att beståmma orters Longituds skill- 
nad, år på det sorgfålligaste angelågen om att så 
ofta och på så många orter, som möjligt, få Chro- 
nometerns dagliga acceleration - eller retardation, 
når den ej blifvit genom calcul gifven, genom di- 
recta försök beståmd; så förekomma bland dessa 
uppgifter ej sållan Aere dagars sérier för en ort, 
hvaruti enskilda termer mer och mindre skilja sig 
från hvarandra, och emedan man då tilltror sitt 
Ur om en jemnare gång ån sin observations för- 
måga om fullkomlig precision, så tager man af 
dem alla ett gemensamt medium. Men det sannoli- 
kaste babsndistltdet af dem gifver det enkla 
arithmetiska medium icke, då man ej får påstå, 
att alla uppgifterne, så vål de aflågsnaste som de 
nårmast till medium varande, åga lika probabi- 
lite. Om serien ej år för lång, då man kunde 
förmoda en ökning eller minskning 1 acceleratio= 
nen, kan man i denna håndelse suppouera, attter- 
merna deruti tillvåxa eller aftaga i någon jemn 
proportion efter tiden, hvaraf de åro en SENARE 
Om nemligen dagarnes eller dygnens antal beteck- 
nas med D, deremot svarande resultat af mid- 
dags momentet meå R, samt om MUN betyder för- 
sta dagens, hvarifrån råkningen begynnes, middags 
muvment, och & ett dygns acceleration, så är R= 
M+aD, i hvilken equation hvarje observations 
uppgift insåttes, på det att det sannolikaste vårde 
för M och & må efter ofvanbeskrefne method ut- 
letas. — Till upplysning må tjena följande 
Exempel: (ut Vet. Acad. Handl, 1811, 8. 245): 
