177 
sta orten sä för hvarje dag, inom grånsorna af ob- 
servationerne, : med tillhjelp af den antagna equa- 
tionen, och då detta genom råkning funna resultat 
jemföres med det observerade middagsmomentet på 
orten B, blir dessa begge orters tidsskillnad funnen. 
Ett och annat exempel må upplysa bruket 
af dessa formler. 
Exempel. ( Se Vet. Acad. Handl. 1808; s. 144.) 
År 1806 observerades middagsmomentet i Stock- 
holm 
den 19 Junii ot 18 55”.29, 
28 — 19 10,085;5 
2 Julii — 19 22,40. 
Då dessa data i råkning behörigen nyttjas, 
blir probablaste accelerationen =2";01 1, corrigerade 
middagsmomentet för den 19. Junivi Stockholm 
= 0 AG SALS 3, Vv OCh. IÖr den 2 Juli =ot 19 
207051. 
Uti Abo observerades middagen 
den 8 Julii of 2 37 3853 
13 — 20 ALI. 
Om derföre application göres af formeln 
S=M+aD-+BD?, 
der man kånner för den 2 Julii i Stockbolm 
M=0t 19' 20",651, A,=2,011, samt har för den 
Stock 135 Juli mS6,"2=tr och Ane = 1,25, 
så finnes B==0;0423, &« = 1,9683, och 
S=0t 19 287,651-+ 17,9683 D-— 0",60423 DD”. 
För D=6 blir då'd: 8 Julii i Stockh. S=0' 19"30",938 
men i Åbo observerades samma dag 0 2 37,85 
Således tidsskiln. emell. Stockh. och Åbo 16'537,088 
Denna år uppenbarligen ungefår 6” för liten, och 
tillkånnagifyver, att Chronometern under påstående 
K. V. A. Handl. i8is. II St, SE 
