230 ' 
THEREVA Ör clypeo brevi immarginato, palpis 
simplicibus. 
Antenne extus rotundate. 
Corpus pilosum, abdomine depresso, 
obtuse ovato;,nervo tertio longi- 
tudinali com nervo costali in sum- 
mo ale apice conjuncto; nervo 
quarto versus tertium ante margi- 
nem inflexo. 
Mundelarne så väl hos Thereva som Ocyptera 
äro hufvudsakeligen lika construerade, hvilket vid 
jämförelsen mellan Farrici beskrifningar äfven nog- 
samt inhämtas. Denne likhet sträcker sig ock med 
helt obetydeliga undantag till de öfriga genera, som 
nu utgöra familjen Muscides, Endast munnspröten, 
som hos några arter 1 denna familj finnas utåt breda- 
re eller skedlika, stundom tjockare, äro: uti nyss- 
nämnde slägter trådlika, och munnsköldens spits hos 
Thereva mera uppåt böjd, utan uppvikning, Munn- 
öpningen är i bägge slägter aflång, hvaruti den in- 
dragliga /haustellum med sin proboscis döljer sig, 
liggande horizontelt med munnöpningen. 
Therev-slägtets arter utmärka sig särskildt genom 
Antennernas (panrnsprötens) rundning i spitsen, med 
enkel seta dorsalis.  Stemmata äro tre. De nakna 
ögonen äro ganska stora, aflånga och mnärsittande. 
Kroppen af en trubbigt oval form är något hårig, 
med inblandade färre borst, som annars mera ymnigt 
finnas å Ocyptrer, Tachiner m. fl, och den nedtryck- 
ta abdomen saknar dem nästan alldeles, Fötterna 
äro håriga, utan någon ovanlig skapnad. Deremot 
eger vingarnes nervgång en egenhet, som genast 
skiljer detta slägte från Ocyptera och alla öfriga Mu- 
scides, Auwuxiliar-nerven sträcker sig nästan ner om 
medlet af vingens yttre sida. Andra och tredje läng- 
de-nerven uppkomma från en 'gemensam stamnery 
(nervus furcatus) som delar sig nära vid vingens ba- 
sis uti 2:ne nerver, hvaraf den ena eller så kallade 
tredje längdenerven går rakt ned ända till yttersta 
vingspitsen och förenar sig med costal-nerven, som 
der slutas. Den fjerde längdenerven, som i Tachi-' 
