& 
Fd 
vid en högre temperatur. Det är bekant, att 
svafvelsyrligt kali på lika sätt förbytes vid stark 
upphettning till en blandning af svafvelsyradt 
kali med svafvelkalium, och att svafvelsyradt 
alkali, i svag upplösning och i täpta kärl, af 
organiska ämnen reduceras efter hand, icke till 
svafvelsyrligt kali, utan till svafvelkalium. 
Dessa omständigheter gifva derföre mycken 
styrka ål LieBiGs försök, och synas utmärka, alt 
så ofta återstoden ger svafvelsyrlighet vid öfver- 
mättning med saltsyra, så har svafyvelsyrlighet 
eller undersvafvelsyra verkligen funnits i den 
undersökta föreningen. 
2. Benzinsvafvelsyra. 
Under detta namn har MirtscHErnicH beskrif- 
vit en syra, som består af CPH'!+S?O?. Man 
skulle utan betänkande kunna kalla den benzid- 
undersvafvelsyra och anse den sammansatt af I 
at. benzid ") och en at. undersvafvelsyra, om 
icke MitscHERticH också upptäckt en annan kropp, 
som består af CPH +S0?, hvilken saknar egen- 
skaper af syra, och som han kallat sulfobenzid. 
Det är klart, att syran äfvenledes kan anses så- 
som sammansatt af I at. af denna kropp och It 
at. svafvelsyra, och bör då kallas sulfobenzid- 
svafvelsyra. Det är för det närvarande icke 
möjligt, att genom försök bestämma, hvilken af 
dessa åsigtler är den riktigare. Möjligen innebä- 
ra de fcke annat än olika uttryck af en och 
samma; men det är klart att hvilkendera man 
") För ideerna om en kropp, som kan kallas Benzid, 
måste jag hänvisa till min Lehrbuch der Chemie VI, 
1935 (Cassel 1836). 
