143 
påkallade en ytterligare och noggrannare pröfning. 
En. sådan. företogs äfven, vid början af inneva- 
skillnaden mellan qvicksilfret i detta och uti kulan 
uppmättes, barometern annoterades, och på det äf- 
ven 1 volumsdelar indelade röret iakttogs huru stor 
volum qvicksilfver blifvit upprässadt, i jemförelse med 
den volum luften intog vid o?. Utaf dessa data be- 
räknades luftutvidgningen. En vidlyftig series af så- 
dane försök företogs af LamBErT från — 15 till 1002, 
och resultatet blef, (Pyrometrie, Berlin 1779, pag. 76), 
att utvidgningen mellan o? och denna sednare tem- 
peratur vore =0,376. Emedlertid måste härvid er- 
inras, att ej någon korrektion blifvit gjord, hvarken 
för glasets utvidgning, ej heller (hvad, som var vig- 
Usa) för qvicksilfrets dilatation. Hade dessa kor- 
rektioner blifvit iakttagne, så hade luftutvidgningens 
värde ovilkorligen blifvit mindre. Dessutom torde 
böra i allmänhet besinnas, att vid den tid, då dessa 
försök gjordes, ej den sträfvan efter precision, äfven 
hos den store LAMmBERT, existerade, som nu. Detta 
synes tydligen af följande hans egna ord, rörande en 
annan experiment-series, (Il. c. pag. 47): ”Aus diesen 
”zwo Gleichungen findet sich nun der Werth C=1,354, 
”welches demnach der Grad des siedenden Weassers 
”bey der Barometerhöhe von 28 Zoll 5 Lineen ist. 
”Ohne auf die von dem Qvicksilber herrährenden 
”Reductionen zu sehen, finde ich C=1,375. Da nun 
”auch das Glas im siedenden Wasser. um etwas er- 
”weitert worden, wodurch theils mehr Qvicksilber in 
”der Röhre enthalten war, und der Raum der Luft 
”aus beyden Gränden grösser wurde, so diärfte der 
"Wer th 1,375 dem Wahbren näher liegen als der Werth 
”1,354. Ich werde als eine runde zahl C—1 370 an- 
PREL ÖSK. AmostTons fand 1,477, CRUCQUIUS 1,411, 
”Poreni nur 1,333. Meine Bestimmung ' hält also 
”ziemlich das Mittel”. 
Då resultaterne af Scumiot's försök varierat från 
0,357 till 0,393, kan något hufvudsakligare afseende 
å desamma ej nu mera fästas. 
Deremot synas försöken af Mayer d. y. och af Luz 
varit anställda med mera noggranhet. De förra blef- 
vo gjorda ungefär som de Lamber tska, men veder- 
