156 
omnämnes (hvilket äfven gaf GirsErtT och SorpsEr 
skäl, att misstänka densamma vara förbisedd), o 
s. v., kunna, då, hvad specielt den: andra Hölkäns 
digheten borda dilatationen härigenom skulle 
blifva tvertom ökad, ej redogöra för differensen 
mellan 0,375 och 0,365. 
På föregående sätt blefvo anställda 16 expe- 
rimenter, mnemligen 6 med luften, 3 med syr- 
gasen, 5 med qväfgasen och 2 med vätgasen, 
invilka alla fyra gaser visade sig äga samma dila- 
tdlionstodelisien tr 
Utom dessa försök har Gay-Lussac, enligt 
hvad LA PråceE (Mecanique Celeste. Tom. IV, pag. 
270) anför, och efter en annan metod, som blif- 
vit af Bror (p. a. st.) beskrifven, företagit 25 andra 
försök med atmosferiska luften, hvarvid, sedan, 
efter hvad uttryckligen omnämnes, alla korrek- 
Loner, så väl i afseende på barometer, som glas- 
utvidgning, o. s. v. blifvit anbragte, dilatationen 
äfvenledes utföll = 0,3759. 
Gayr-Lussac begagnade härvid precist samma 
metod som Luz. Han nyttjade en glaskula, 
försedd med ett långt rör, hvars volum var un- 
gefär bälften af kulans. Sedan denne och röret 
voro fyllda med qvicksilfver, utkokades detta till 
förjagande af all fuktighet. Den öppna rörändan 
sattes nu i förening med ett vidare rör, innehål- 
lande chlorcalcium, och genom en fin jerntråds 
införande i det förra röret, då det hölls vertikalt 
med kulan uppåt, uttogs qvicksilfver, och tillträ- 
de skaffades för den torkade luften, att fylla ku- 
lan, hvarefter slutiigen i röret endast qvarlemna- 
des' en liten qvicksilfverpelare, som åtskilde den 
inre: luften från den yttre, och som sedan vid 
experimentet tjenade såsom index. Genom inväg- 
