182 
Lussac'ska. Det är i synnerhet tvenne omstän- 
digheter, som man genast skulle förmoda kunnat 
förorsaka ett sådant fel, nemligen kapillärdepres- 
sion i kulan, och fukdas uli gärde 
Hvad diet förra eller kapillärdepressionen be- 
träffar, så var den, när chordan, som tangerade 
quitekstlvens tan inuti kulan, vanligtvis utgjorde 
omkring 3 decimaltum för de större kulorne; och 
åtminstone 2 decimaltum i de minsta, så ytterst 
liten, att. den ej kunde uppmätas. Äfven vid ex- 
perimenterne N:o 7 och N:o 8, då höjdskillnaden 
Ah var vida större än vid de öfrige, och således 
mindre qvicksilfver inprässadt, var dock diame- 
tern af det i kulan uppstigne qvicksilfrets yta så 
stor, att depressionen måste anses =0. Särskil- 
ta försök hafva dessutom visat, att, då uti en vid 
a (Fig. 4) öppen kula AB, som var fästad vid 
kapillärröret 6C, fastlödt vid en cylinder ED al 
3 decimaltums diameter, qvicksilfret i kulan och 
uti cylindern allud noggrant hade samma höjd. I 
afseende slutligen å kapillärattraktionen vid den uti 
vannan nedstående fina rörspetsen, genom hvilken 
qvicksilfret upprässades, må anmärkas, att den ej 
är blott teoretiskt bevisad, utan äfven experi- 
mentaliter befunnen vara = 0, så all ej ifrån den- 
na sida något fel är att befara. 
Mest vore dock att frukta inflytandet af frik- 
tionen uti röret, emedan härigenom möjligtvis :ej 
så mycket qvicksilfver skulle kunna uppkomma i 
kulan, som det annars borde. Men just för att 
ulröna detta, har jag med flit låtvit rörlängderne 
variera det mesta, som kunnat ske, nemligen från 
3,50 till 167,65, Då 'resultaterne$&dock häraf 
utfallit desamma, (d. v. s. inom de öfriga ob- 
servationsfelens gränsor), måste friktionen härvid 
anses vara af ingen betydenhet. Jag har också 
k 
| 
j 
| 
| 
4 
