201 
som hade alt granska organisationen af Rikels Sty- 
relseverk; 1824 den 11 Nov. blef han Ordförande i 
K. Direktionen öfver Armens Pensions-Kassa; 1826 
den ri Maji General-Löjtnant; vid 1829 års Riksdag 
Ord förande i Banko-Utskottet; 1830 den 23 Januari 
efterträdare åt Grefve PrATtEn såsom Ordförande 
i. Götha Kanal-Direktionen; 1832 den 17 Nov. 
tillförordnad Presidenti K. Krigs-Collegium; 1833 
den 16 Nov. upphöjd till greflig värdighet; 1835 
den 10 Oct. Styresman i K. Krigs-Vetenskaps-Aca- 
demien. Ordförande-befattningen i Kanal-Direk- 
tionen nedlades 1833, men han fortfor under 
återstoden af sin lefnad med den i Pensions- 
Kassa-Direktionen, och i Krigs-Vetenskaps-Aca- 
demien, äfvensom med befälet öfver K. Ingenieur- 
Corpsen och Presidents-befattningen i K. Krigs- 
Collegium. Efter flera månaders tärande sjuk- 
dom, hädankallades han den 20 Aug. 1837. 
Han blef vald till Ledamot af denna Academi 
den 14 December 1836. 
Grefve Franc Sparres bana var således, un- 
der en lång följd af år, embetsmannens; trenne 
Konungars ynnest, och hans öfriga landsmäns 
förtroende, följde honom oafbrutet; derigenom 
både många och stora utmärkelser, men också 
under hela tiden svåra och vigtiga uppdrag, alla 
fordrande ett manligt alfvar, grundliga kun- 
skaper, orubblig redlighet och outtröttligt nit. 
Dessa egenskaper ägde han också alla; utan be- 
ställsamhet var hans ihärdiga arbete, utan flärd 
och anspråk hans hela väsende; han tyck- 
tes långsam i beslut och gerningar, men hade 
vanligen på lika tid uträltat mer än de flesta 
andra. Med små anslag, men med betänksam- 
het och sparsamhet, utförde han på detta sätt 
arbelen sådana, som anläggandet af Carlsborgs 
