62 



För kännedomen af slaggernes chemiska con»- 

 stitution måste i samma ändamål anställde un- 

 dersökningar föregå. Sådane undersökningar 

 voro dock nästan utan allt intresse, så länge 

 man', i de resultat man kunde erhålla, endast 

 säg en tillfällig förening emellan en mängd olika 

 ämnen, vid enahanda process väl alltid desam- 

 jiia, men till qvantitatift helopp kanske i oänd- 

 lighet varierande. Upptäckten af alkaiiernes och 

 jordarternes sammansatta natur, och den ele- 

 ctro-chemiska ])ehandling, som Herr Berzelius i 

 > sammanhang härmed gifvit uppställningen af 

 Mineralrikets alster, samt resultaten af de på 

 dem anställde chemiskt analytiska undersök-» 

 ningar, borde blifv^a af ett vigtigt inflytande 

 äfven på smältkunskapen och clermed gemen- 

 skap ägande ämnen. Då bland mineral-ämnen 

 i allmänhet, och synnerligen dem, som utgö- 

 ra föremålet för smältkonsten, kiseljorden är 

 den mast utbredda, och allmännast förekomman- 

 de, dels såsom ren gvartz, dels i form af enkla 

 eller sammansatta silicater, var det, med få ord, 

 denna jordarts uppförande bland syrornes, el- 

 ler de electronegatifva kropparnes antal , (^hvii- 

 ken ide' först af Hr Berzelius ej allenast an- 

 tyddes, utan äfven utvecklades) som kunde 

 gifva ett förut saknadt intresse åt undersöknin- 

 gar, egnade en närmare kännedom af Slagger- 

 nes och öfriga i stort bildade Smältprodukters 

 chemiska sammansättning. Den fördel och säker- 

 het praktiken härigenom kunnat fä, synes dock 

 till större delen blifvit lemnad obegagnad; och 

 äro metallprocesserne , samt beskickmingsmetho- 

 derne vid flera Smältverk ännu bevis härför. — 

 Mer än sannolikt är det likväl att framl. Asses- 

 sor Gahn, denne nitiske forskare i allt, livad 



