i55 



hvarkeii i glöclgning angrep degeln eller med 

 saltsyrad platiiiaoxid .^af någon svårlöst före- 

 ning, och som således var natron. Detta na- 

 tron synes halVa under afdunstningen förenat 

 sig med kiseljord och talk- eller kalkjord till en 

 svårlöst förening, som först af salpetersyran 

 sönderdelades. 



f^ De återstående 0.049 §^' talkjord upp- 

 löstes i salpetersyra och afröktes till torrhet, 

 h varvid kiseljord, smittad af ett spår mangan- 

 oxid afskiljdes. Kiseljorden vägde 0.002 gr. 

 Det återstår således för Talkjorden endast 0.048. 

 Denna undersökning hade således gifvit 

 Svafvelsyradt natron 1.6 18 

 Kolsyradt natron 0.790 



Saltsyradt natron 0.Ö49 



Kolsyrad kalkjord 0.195 



Ren talkjord o.o54 



Jernoxid 0.004 



Kiseljord 0.046 



3.356 

 Skillnaden emellan 3.356 och 3.382 ligger, 

 utom en oundviklig förlust, deri att talkjorden 

 här är upptagen fri från all kolsyrehalt. 



Men denna undersökning har tillika förrådt 

 närvaro af oväntade ämnen, hvars myckenhet 

 väl kan sägas vara ringa, jemförelsevis med de 

 öfriga salternas , men som dock borde med me- 

 ra säkerhet ådagaläggas och, om möjligt, till sin 

 qvantitet bestämmas. 



/. Flusspatssjrans och phosphor syrans 

 qvantiteter och förenlngssätt. För att med stör- 

 re säkerhet bestämma att flusspatssyra verkli- 

 gen utgör en beståndsdel af Garlsbadervattnet, 

 pulvriserade jag en portion sprudelsten, som 

 denna sommar afsatt sig i saltkokeri-inrättnin- 



