löslig i vatten, li varur den fälles, när vattnet 

 blandas med någon större portion af ett salt. 

 Vi hafva sett att phosphorsyrad lerjord förekom- 

 mer äfven i Sprudelsten, deraf synes kolsyran 

 vara lösningsmedlet äfven för detta jordsalt. 

 Kanske ock att jernets oxid, i det samma den 

 bildas, delar phosphorsyran med lerjorden och 

 gör den olöslig; kanske gör kalken det samma, 

 i det Ögonblick den upphörer att vara bicarbonat. 

 Några Chemister hafva försökt, att förlika 

 resultaten af mineralvattens analyser med läran 

 om bestämda proportioner , likasom vore hvart 

 och ett källevatten att betrakta såsom en enda 

 chemisk förening i bestämda förhållanden. Ehu- 

 ru det icke kan nekas, att ju några af de fun- 

 na beståndsdelarna kunna till hvarandra stå i 

 ett bestämdt chemiskt förhållande, orsakadt der- 

 af att de, innan upplösningen i vattnet, utgjort 

 beståndsdelar af en bestämd förening, som an- 

 tingen af vattnet, eller af andra orsaker innan 

 vattnets tillkomst, blifvit sönderdelad •'_), så kan 

 detta likväl icke möjligen vara händelsen med 



*) I det erhållna resultatet af Carlsbadervattnets ana- 

 lys finnes verkligen en nära approximation till för- 

 hällande efter de chemiska proportionerna. Beräk- 

 nas de ömnigare beständsdelai-ne sig emellan, t. ex. 

 från det svafvelsyrade natronel, så får man löljan- 

 de resultat: 



Svafvelsyradt natron 2.587 ^== ^^ atomer 

 Kolsyradt . . . 1.286 12 

 Saltsyradt . . 1.061 9 



Kolsyrad kalkjord o.3o5 3 



Rolsyrad talkjord o.iya 2 



Likväl är den afvikelse saltsyradt natron gör och 

 den säkerhet hvarmed både dettas och det svafvel- 

 syi-ade natronets myckenhet kan bestämmas, sa sto- 

 ra, att det vida öfverstiger den rimliga gränsen för 

 observationsfel. 



