yexte den efterhand öfver bäcken, hvars vallen 

 Jiindrade kalktulFens afsättande i bäckens fåra , 

 och fortsatte sitt framskridande på andra sidan. 

 Man har deri utsprängt en större öppning för 

 bäckens vår vatten, och muren har der på två 

 alnars bredd eller deröfver, en högd af flere 

 alnar. Vattnet afledes nu från källan en annan 

 väg och man bereder, genom incriistering, så 

 Jcallade artificiella petrificater. 



Ett stycke af denna naturliga mur refs till 

 pulver och sönderdelades med saltsyra; lösnin- 

 gen gelatinerade under afdunstning. Den gaf 

 6.8 p. c. kiseljord. Lösningen fälldes med cau- 

 stik ammoniak, fällningen var grågul, och blef 

 brun i g^lödgning. Den vägde o,52 p. c. Be- 

 handlad med svafvelsyra, gaf den icke det rin- 

 gaste spår af flusspatsyra, Caustikt kali utdrog 

 derur basisk phosphorsyrad lerjord, efter hvars 

 utfällning, saltsyrad kalk och ammoniak ur kalit 

 utfällde ganska mycket phosphorsyrad kalk. Det 

 i caustikt kali olösliga hade allt utseende af jern» 

 oxid. Upplöst i saltsyra och på Herschels vis 

 nära neutraliseradt med kolsyradt alkali och se=^ 

 dan kokadt, utfälldes jernet, Vätskan gaf der^- 

 efter med caustik ammoniak en hvit fällning, 

 som jag i början hade Tuoda att känna igen. 

 Den smälte för blåsröret och svartnade fläcktals, 

 samt visade halt af phosphor. Den löstes till 

 en del af kolsyrad ammoniak, hvarur den åter- 

 fecks , genom alkalits bortkokning. Nu upphet- 

 tade jag den med caustikt kali, och få fort vät-^ 

 skan begynte koka, sönderdelades den, ynassan 

 svartnade och mauganoxid bildades på luftens 

 bekostnad, under det alkalit förenades med phos^ 

 phorsyva. Denna fäilniug befanns vara en biands 



