245 



åt liggande kropp af mörkare substans (^fig. 4. rri^ 5 

 onekellgen har denna del mycken likhet Ta^åt 

 glandula pinealis, ehuru jag ej tilltror mig att 

 afgöra om den verkeligen så är. 



De fyra kullarne äro efter hvad jag kunnat 

 utforska endast ansvällningar af crura cereLri, 

 som ännu ej omvikit sig för att bilda Sylvii 

 vattenledning. De äro nära förenade med hvar- 

 andra, sakna grå substans, och äro således en- 

 dast antjdin'ngar till corpora quadrigemina , el- 

 ler motsvarande de små upphöjningarne inuti de 

 små såkallade hemisphasrerne hos benfiskarne. 

 Äfven häri skiljer Mj^xine sig ifrån petromjzon, 

 hos hvilken detta partie bildar en tydelig co- 

 missur under hvilken ventriculas quartus fort- 

 sätter sig, såsom aquae ductus Sylvii. 



Den del af hjernstjelkarne (crura cerebri), 

 som bildar corpora candicantia och quadrigemi- 

 na, utgör ett helt, hvari man endast af de på 

 undra och Öfra sidorne gående fåror kan se spår 

 till ryggraergsträngarnes medellinea. 



Sedan hjernstjelkarne bildat nämnde ansväll- 

 ningar öfver och under till skiljas de åt, och bilda 

 tvenne endast genom en hinna förenade hälfter. 

 Midtpå dessa förlängningar förekommer en stri- 

 ctur, som delar dem i tvänne ansvällningar, af 

 livilka de bakre (^fig. 4 och 5. ii) äro större än 

 de främre (^fig. l\ och 5. o). På de i spiritus 

 vini förvarade exemplaren kunde jag afskala ett 

 yttre lager af hvit massa från den innanföre 

 liggande mörkare, hvilken äfven var mera lös. 



Om verkeligen skillnaden emellan de båda 

 mörka och ljusa hjernsubstanserne hos detta djur 

 är naturlig eller ej, kan jag ej afgöra, emedan 

 de hjernor jag undersökt, längre tid legat i spi- 



