1 sammanliang med den fastare sammansätlnin- 

 gen också befinnas något smalare och knapt vå- 

 gige i kanterna. Fröskidorne på de Astrachan- 

 ska exemplaren äro i omoget tillstånd mindre 

 utspärrande och mycket längre, ungefärligenen 

 tum långa eller mer än dubhelt så långa som 

 deras blomskaft. Huruvida dessa skiljaktigheter 

 tilltaga under mogningen är mig obekant. Om de 

 nu anförda skiljaktigheterna mellan den nordiska 

 och densydläntaCardamine parviflora äro nog sto- 

 ra för att berättiga oss till den förmodan att de äro 

 särskildta species, skall utan tvifvel olika bedöm- 

 mas af olika Botanister. Den som icke haft sär- 

 deles tillfälle att se hvilka förändringar climat 

 och öfriga omständigheter kunna åtstadkomma 

 på växterna är naturligtvis föga benägen att upp- 

 taga sådant i beräkning, utan vill hälst anse 

 allt för särskildt som förefaller så uti en sam- 

 ling. För min del kan jag icke annat än anse 

 det för en egenhet hos växterna att de mera än 

 alla andra naturalier bero af climat och andra 

 yttre omständigheter, och mera än andra kun- 

 na förändra sig efter dessa omständigheters 

 fordringar. Hvilken och huru stor dessa om- 

 ständigheters verkan på växterna verkligen är 

 förtjenar visst efterforskas af framtida resande. 

 Emedlertid tyckes det olika begrepp som man 

 gjort sig om denna verkan redan varit orsaken 

 till betydliga förändringar i vetenskapens histo- 

 ria. Att förklara allt detta skulle här blifva för 

 vidlyftigt. Det torde vara nog att till närva- 

 rande ämnes upplysning hafva antydt denna 

 allmännare åsigt och att dermed förena ett sär- 

 skildt upplysande exempel. 



Det är ganska tydligt att bland yttre om- 

 ständigheter har växandet på ett mer eller min- 



