126 



gativ ~—B, och slutligen till a+i, då B är ='/*). — 

 Imaginär qvantitet kallas den, hvars coefficient for 

 * icke är =o 



2:o) Lika stora eller lika sägas de qvantiteter 

 vara, hvilkas reela delar sinsemellan och coefjicienter 

 för i sinsemellan ära lika. Tecknet (=), insatt 

 emellan qvantiteter, begagnas i alla händelser 

 för att utmärka deras likhet. 



3:o) Med talesätten Addera, Subtrahera, Multipli- 

 cera (upphöja till dignitet) och Dividera qvantiteter 

 förstås, då en eller flere af qvantiteterna äro 

 imaginära: att, sedan de imaginära blifvit reduce- 

 rade till formen (2), verkställa med de ifrågavarande 

 qvantiteterna alldeles samma beteckningar och reduc- 

 tioner, som i vetenskapens föregående delar blifvit 

 uppgifna för motsvarande operationer med endast reela 

 qvantiteter, med iakttagande deraf att i^ skall anses 

 vara = — 1. ResuUaterna benämnas ock, såsom då 

 fråga är om endast reela qvantiteter, summa, rest, 

 product (dignitet) och qvot. 



Lägger man härtill, att med qvantitets a+bi 



Modyl menas Vrt^+6^ och att imaginära qvanti- 

 teter, hvilkas reela delar äro lika, och coefficien- 

 ter för i numeriskt lika, men af motsatta tecken, 

 kallas Conjugat -qvantiteter ; så har man af före- 

 stående definitioner följande omedelbara conse- 

 qvenser: 



1) Lika stora qvantiteters modyler äro sjelfva lika 

 stora, och endast den qvantitet är =o, hvars modyl 

 är =zo. 



*) Man kan således, till följe af denna definition, säga, 

 l:o) att karakteren på reel qvantitet är, att dess coeff. 

 för i är =o, och 2:o) att den s. k. imaginära enheten 

 är den qvantitet, hvars reela del är =o och coeff. för 

 i är 1. 



