137 



sitiv valör af x. Af definitionen 3:o) i början 

 af föregående § och af nästföregående art. 2 är 

 den ock angifven för hvarje reel eller imaginär 

 valör af x med en exponent af formen ± m (helt 



1 

 tal eller o) och af bråkformen — . 



1. Om man med [[a+bi))", kortligen {{x))", 

 betecknar det allmänna uttryck, som i sig ijinc- 

 fattar m:te digniteten af hvarje n:te-rot ur qvanti- 



m 



tetea a+bi[=x), och låter tecknet ((a?)) " vara lika- 



1 

 betydande med- — -; så finner maji, pä sätt i Hr 



Cauchy's Anal. Algébr. och andra allmänt kända 

 arbeten är visadt, * att, då fj, kortligen utmär- 

 ker en rationel qvant, hvilken som helst, alltså af 



formen +— eller af formen (m och n hela 



n n ^ 



tal), städse 



(1) {{1))^ äv =zCOs2k/uL7r±ism2kjui,7r 

 och, i allmänhet, 



(2) {{x)f=({l))V{cosfii+ism^t), 



neml. r (modylen)=Va*+i^ 



der k (helt tal eller o) är till sin valör indeter- 

 minerad, men sednare membrum af (1) ändock 

 icke capabelt af mera än högst n särskilda valörer, 

 hvilka kunna erhållas, på sätt omedelbart efter 

 formeln (13) i föregående § nämndt är, och li- 

 kaså sednare membrum af (2) icke capabelt af 



tendera, då don för till fallet i fråga varande qvantitcten 

 X convergerar indefinit mot o. 



Dock observeras, angående tecknets V — 1 utbyte mot 

 bokstafven i, det redan i 2:dra noten under föregående 

 art. 2 armiärkta. 



