(6') 



141 



(6) (Hf ar =((1})V, 



och specic4t, om A är en positiv qvantitet, 



((('»)f=((i))''4''. 



hvarjemte af förestående definition tj^dligen inses, 

 alt, om B utmärker numer, valören af h, 



(7) (hi)^ Äv =B^{cos'^±is,m~j, allteftersom h är 



pos, eller neg. 

 samt, i allmänhet, att conjugatqvantiteters 'princi- 

 jpala jui-potenser sjeifva äro conjugatqvantiteter. 



2. Återstår nu allenast att bestänima be- 

 tydelsen af tecknet x för sädana reela ^-valörer, 

 som äro irrationela. Och som i de delar af ana- 

 lysen, som här supponeras vara föregående, intet 

 är derom statuerad t, annat än för det speciela 

 fallet, att x är en positiv qvantitet,- så kan man, 

 utan all fara för collision, antaga den — i sjeifva 

 verket af sakens natur påkallade — bestämning 



för X med irrationel exponent ^a, som erhålles, 



då man till allmän definition för x med reel ex- 

 ponent /ut, Jivilken so7n helst antager den i föregå- 

 ende art. 1 för endast rationela ^-valörer angiliia. 

 Benämningen y)principala /m-potensen af xy) skall ock 



begagnas för h varje sådant x . — Deraf följer 

 ock, att så väl det, som omedelbart efter nämnda 

 definition blifvit i föregående art. anfördt om ex- 



pressionen x i allmänhet och om den speciela 



(— /I) , till och med orden näst efter formeln (5), 

 som ock formeln (7) och hvad derefter anmärkt 

 blifvit, gäller oförändrad t för h vilka reela /^-va- 

 lörcr som helst. 



