324 



taggarna icke sällan blandade med korta. (Hit 

 höra Ch. capillacea Hartm. och galioides Ag.). 



y. aculeolata: aculeolis constanter brevissimis, caulis dia- 

 metro multo brevioribus. 



I Östersjön vid Gottland! Kalmare-länl Ble- 

 kinge! Skåne! Taggarna äro ytterst korta, ofta 

 nästan som upphöjda mörkgröna punkter. Säll- 

 syntare än föregående. (Hit höra Ch. hispida 

 Wahlenh. et Säve Fl. Gothl.! — Ch. fallax Äg.). 



Ch, aspera liknar former af följande series, 

 men skiljes lätt genom fördelningen af nötter och 

 antheridier på olika stånd, kortare växt, och styfva 

 stjelkar och grenar. Vid örtens nedre leder ut- 

 bildas små, hvita, flockvis samsittande kulor (glo- 

 buli), uppfyllda med stärkelsemjöl. Senare på 

 hösten afskalas stundom de yttre rören på väx- 

 tens nedra delar, hvilka då blifva monosiphoni- 

 ska, men bibehålla sin styfhet. En sådan basilar- 

 del, från stranden vid Umeå, är Ch. corallina Lilj. 

 Fl. 3 Ed., bestämd af mig efter några fragmen- 

 tariska specimina. (Jfr Botan. notis. 1840 N:o 1). 



Vid bestämmandet af den ursprungliga Lin- 

 ne"ska Chara hispida, en art inom ett slägte, 

 hvilket den store naturforskaren så ofullständigt 

 kände och summariskt behandlade, är det af 

 mindre vigt, hvilken af de särskilta arter, som 

 han under det gemensamma special-namnet sam^ 

 manfattade, händelsevis blifvit i hans herba- 

 rium inlagd, än om någon af dessa arter, en- 

 ligt hans egna skrifter, varit föremål för hans 

 uppmärksamhet och granskning och såsom den 

 ursprungliga indicerad. Vid jämförelsen af den 

 korta beskrifningen i Flor. Svec, i förening med 

 den angifna lokalen och med de anförda syno- 

 nymerna, faller det genast i ögonen, att Linnés 



