357 



alt zinken har en stor och qviilvet en ringa fiänd- 

 skap Lill syret, detta allt synes på en gång tala 

 för den likstämmighet i oscillalionsrörelser, hvil- 

 ken jag uppställt såsom vilkor lör en kemisk för- 

 ening, och tillika bevisa, alt syrets osciilationer i 

 synnerhet tillhöra den blå och violetta delen af 

 ljusspektrum. 



Att isomera kroppar besitta olika kemiska egen- 

 skaper synes äfven naturligt, då en omsättning af 

 kroppens molekuler nödvändigt måsle framkalla 

 andra oscillationsrörelser. 



21. Svårare är att förklara, hvarföre ofta en 

 måttlig upphettning kan framkalla en kemisk verk- 

 samhet, dä mediets elaslicitets-förhållanden icke 

 dervid kunna hafva undergått så betydliga förän- 

 dringar, att de kunnat framkalla några nya oscil- 

 lations-serier ; eller med andra o\d, hvai före ett och 

 samma slag af oscillalioner, blolt genom stegring 

 i intensitet, kan förorsaka helt olika verkningar. 

 Detta förhållande synes lätteligen kuinia förklaras 

 på följande sätt: 



Låt ^, w, t beteckna en molekuls koordinater, 

 refererade till deras jemnvigtsläge, och låt äfven 

 dessa koordinater vara tillräckligt små för att man 

 i dilFeiential-eqvationerna för rörelsen kan bort- 

 kasta de höga digniteterna af ^, yi, ^; man kan då 



för el t visst slag af rörelse, n= — , sätla 



^ = a cos (^nt + x) , 

 yi = b cos [nt + \), 

 'c, = c cos (^nt + x) ; 



Ökas emellertid amplituderna, så att slutligen 

 iifven ^', y^^, {' blifva märkbara, så har jag finniit 

 att e([vationerna lör rörelsen salistieras genom 

 att sälta 



