367 



märg förekommande, mängslråliga ganglie-kroppar- 

 ne. Dock vill jag <ierröre ingalunda påslå, att de helt 

 och hållet saknas, helst som Geri.Ach (Gc^webelehre 

 p. 388) afbildar en sådan n)ultij)!)lär ganglie-cell ur 

 ryggmärgen af Petromyzon fluvialilis; men såsom 

 stöd för ofvananförrja, eller deras förekommande 

 åtminstone i ytterligt ringa mängd, torde följande 

 yttrande af Schroeder v. d. Kolk (^Aantekeningen van 

 het verhandelde in de sectie voor natnur-en genees-kunde 

 v. h. provinc. Utrechtsch Genots. op 26 Junii 4S4-8) för- 

 tjena anföras, hvilket yttrande dessutom synes in- 

 nebära en stor physiologisk sanning. Han säger 

 nemligen: »De olika grupperna af ganglie-kulor i 

 ryggmärgen synas stå i samband med mångfalden 

 och olikheten i muskel-rörelserna; - - - möjligen 

 kan den varierande tjockleken af djurens ryggmärg 

 härigenom förklaras; så undersökte jag ryggmär- 

 gen hos en Stör af mer än 120 U:.5 vigt med en 

 väldig muskebnassa; åiiw hade dock knappt en 

 diameter af 1^ lin. och ville det icke lyckas mig att 

 upptäcka några ganglie-kulor, ehuiu jag ej förmo- 

 dar, att sådana skulle saknas; detta missförhål- 

 lande emellan den stoia muskelmassan och rygg- 

 mäigens finhet och i synnerhet den knappt märk- 

 bara tillvaron af grå sidjstans, kan niåhända för- 

 klaias deraf att Stören och fiskarna i allmänhet 

 äga en ringa månglVdd af rörelser; — det synes 

 således alt få grupper af ganglie-kulor behöfvas för 

 den ringa olikhet i rörelser, detas kropp medgif- 

 ver, i synnerhet om man jemför dem med njen- 

 niskan och de högre djuren«. 



Nerv-rötterna ■'■) utgöra omkring 90 par på 

 1) varje sida. De tvänne närmast hufvudet belägna 



') För de mikroskopiska iindersökningarne har för det me- 

 sta begagnats möjligast friska partier inkigda i en lös- 



