386 



alt framställa dess geognostiska förhållanden noggrannare 

 än någon härstädes före honom gjort, hvarom hans många 

 värderika afhandlingar bäst vittna. Senare utsträckte han 

 dessa vandringar äfven tili Norrige, studerade dess natur 

 och anställde der talrika höjdmätningar, liksom i Sveri- 

 ges flesta delar. 



Sin första offentliga skrift: Om Svenska Hälle- 

 arterna, utgaf han 1789, äfvensom 1790: Samling till 

 en Minerografi öfver Sverige, båda med ungdomlig 

 blygsamhet anonymt. Den senare, som år 1 808 utkom 

 i en förbättrad upplaga under titel : Samling till en 

 Mineralogisk Geografi öfver Sverige, blef allmännare 

 känd genom en Tysk öfversättning af Blöde, samt i om- 

 arbetad upplaga öfversatt af Wöhler. 



Samtidigt med dessa första försök, började Hisinger 

 den series af Afhandlingar i Geognosi och Kemi, hvilka, 

 42 till antalet, från 1797 till 1839, fält ett välförtjent 

 rum i Vetenskaps-Akademiens Handlingar. Författaren 

 blef hennes ledamot 1804, och valdes till hennes Preeses 

 4811. Vid nedläggandet af sitt prsesidium framställde 

 han de allmänna resultaterna af sina forskningar i en 

 Ofversigt af Sveriges jordyta och dess jordhvarf. 



För att ställa både sig och sina arbeten i förbin- 

 delse med tidens grundligaste jordbeskrifvare, förelog 

 Hisinger resor till utlandet åren 4827 och 1828, då 

 han besökte Berlin, der Alex. v. Humboldt, Mitscherlich 

 m. fl. voro hans umgänges-bekantskaper. En utflygt till 

 Harz gjorde honom bekant med dess egna, storartade 

 natur, så olika med Skandinaviens. 



Inom Hisingers större arbete: Anteckningar i Phy- 

 sik och Geognosi under resor i Sverige och Norrige, 

 finner läsaren icke blott med ovanlig kringsynthet fram- 

 ställda skildringar af Svenska jordens bildning, utan äf- 

 ven anteckningar om allt som befunnits anmärknings- 

 värdt af växtlifvets förhållanden. Med uppmärksamhet 

 på denna dubbla forskning skall hvar och en med stor 



