i8 



Liiiicn Iz iir vinkelrätt mot /g- och ez till följe 

 af prismats besKaffeiihet. Axeleii delas deraf i 

 tveiine lika delar sp och pe. Vinkelen spl 

 = 90^ emedan axelen är paraliel med kanten 



sp r s e 



11, föl akceiigen — • rz cot a och — = 2 cot a, 



Ip Ip 



Vi drag-a rk vinkelrätt mot Ii, och vi förena 

 e och k genom linien e A', som då står lodrätt 



lo ^^ . , r-i- IT ^^ 



pa er;aa ar — zz sina ocn loliakteli^en — 

 se * ^ Ip 



= 2 co^ öf. i-z/z a =. 2 cos a. Vidare är Ip ena dia- 



gonalen i den vinkelrätt mot prismats axel gjorde 



genomskäringen, som är en rhomb, likasom er 



är lika stor med åeix andra diagonalen deruti ; 



_,.,,, er >r, ^ er tans; b 



iöljakteligen är — =:' tajig b. och — = — . 



ip ke 2. cos a 

 Kalla vi vinkelen ekr z=. c sä är 



tång b 



tcm^ c z= — 



2 cos a 



(2) Jag återvänder till det förra problemet : 

 antagen uti figg. 8 och 18 ytans /^ lutning mot 

 axelen = ^, och /)/' mot M" —ib samt P mot ic 

 eller mot axelen = a, och n mot n = 2 e. Ytany 

 är en rhomb, och således den plana vinkeien <v 

 z= ^'. Med sidojtorne bildar den en likbent 

 sphärisk triangel, som delar sig i t venne rätvink- 

 liga, uti hvilka lutningen af ^ mot u och dS. M' 

 mot M" äro bekanta, följakteligen tång \v •=. 

 sin cl tmig b. Ytan / bildar på lika sätt med 

 ytorna 7Z,' 7z" en likbent sphärisk triangel. Vi haf-^ 

 va funnit plana vinkelen o/, och kantens lutning, 

 som bildas emellan ytorna nii', mot y är c: a 

 -\- d således: 



tcmg I v sin d tång b 



tång 6 = -^ — — -- = — — 7- — -^-7; 



^ smCa-\-d) sin(a-\-dj 



