24 



Kantens r lutning mot w Lestämma vi då 

 vi lägga planer g^enom prismats båda diagonaler. 

 Ytan n lutar sig mot det planum som går ge-« 

 nom hörnena ^ och O under 33° 4^' och ytan 

 P mot axelen = 66° 2g^\ således (form I. 2.) 

 r: w r;;''i48° 33' 



Vi finna lutningen a? n till t på följande 

 sätt: ytans ji lutning till det planum, som går 

 igenom ^ och O (^= 33° 40 samt ytans jPtill axe- 

 len är bc'kanL Häraf beräkna vi vinkelen som ytan 

 n gör med det planum, som går igenom hörnena E 

 (^10 rm I. I. = 7y° 1 3'). Lutningen af ytan iC mot 

 dl planum som går genom ^ och O (^= 4^° 5^'^ äf- 

 vensom ytans /lutning mot axeien äro jemväl kän- 

 dci,ocli deraf bestämmes lutningen af ^ mot det pla- 

 num som går igenom hörnen É (Jovin. I. i. = öo** 

 26'^, samt sluteiigen jt : t = i3'y° 39'. 



Ytorna t (Tig. i^f) ligga så, att ytan x som 



träffas af dessa blifver en riiomb. Dessa ytors 



läge är således bestämdt (Y. 1 8c 3); hvad som 



förut var P är nu /. Vi vilja' nu söka huru 



tangenten af \ (j:t^ förhåller sig till tangenten 



för mätnings-triangelens vinkel c, som bestämmer 



decrescensen på hörnet E af ett prisma livars 



ändyta är f (enl. form V. 2.) 



tan^e Li cot a ^ . „,. 



— ^^ :^ , och då cotangenterne lor 



tan g c cot a -\- cot d 



ytornas f och P lutning mot axelen eller 



cot a '. cot d zz S : 'Ji 



sa: blifver -^ = — hviiket förhållande är det 



tång c 7 



som söktes, nu är (V. 3.) 



cot d 3 tång c + tång e 2^ 



cot a tång e 10 



följakteligen förhåller sig cot för x lutning mot 

 axelen till cot för / lutning mot axelen = la : 5 



