38 



Kanternas . H tvära afstjmpnhig utmärkes 

 genom 'iJ^ och kanternas Q tvära afstjmpning 

 genom 'G'. 



Det åcerstår för mig att visa med huru stor 

 lätthet man kan använda det af mig anförda be- 

 räkningssättet på de andra systemen. 



Låt fig. 4o ^äi"ä ^'1^ regulier octaéder , en qva- 

 drat octaéder eller en rhorab octaéder. Lägg ge- 

 nom kanterna r,u och WjX tvenne ytor; vidare 

 läggas ytan cvs så, att den med ytan A bildar en 

 rät vinkel, då är dess lutning mot ytan, som. går 

 genom wcx eller vinkelen svdj complement vin- 

 kelen till 'vds'^ har man nu genom mätning be- 

 stämt tvenne, så kan man lätt beräkna de öfri- 

 ga efter formlerna för den rätvinkliga spheriska 

 tr i angelen. 



Alla de ofvan anförde fall, der de secun» 

 därå ytornas lutning var bestämd genom läget, 

 är o här ganska enkla. 



Blott ett fall kunde tilläfventyrs behöfva nå- 

 cron förklaring, om nemligen ändy törne sitta rätt 

 på sidoy törne och hörnen, som bildas af sido- 

 Artorne och ändy törne gemensamt, äro borttagna 

 af ytor, som äro rhomber. Låt till exempel ytan 

 lin eller if (fig. Sp) sitta rätt på sidoy törne 

 M (såsom 11 fig. 34 på J/), så är vinkelen a en 

 rät vinkel: således cot a:=.o och 

 cot c ■=. 3 cot b ~ cot a zz 2 cot b (form. iii.) 

 cot c zz 12 cot b -\- cot a zzz 2. cot ^(form.iv.) 

 följaktligen förhåller sig cotangenten för den vin- 

 keln, som rhoniben gör med axeln, till cotan- 

 genten för den vinkel, som kanten emellan y törne 

 n eller t' ^öv med axelen såsom 2:1. 



Jag skall här beräkna det sura arsenik-syrade 

 eller det sura phosphorsyrade Natrouet (fig. 32=34) 



