3o 



Samma förhållanden fann Berzelius , efter en lång 

 series af försök, äfven äga rum hos arseniks jrlig- 

 heten och arseniksyran *), 



Antalet af de proportioner syre, som Låda 

 syrorna innehålla, bestämmer väl nu redan det 

 förhållande, hvaruti de förena si§ med haserne. 



*) Må det tillåtas mig att här tillägga några egna försök. 

 Uti en för lampa utblåst skål med bred kant, hvil- 

 ken betäcktes med en tratt, som sä länge några pas- 

 arter utvecklades blef qvarstående, på det att: ingenting 

 måtte förloras genom stänkning, oxiderade, jag arse- 

 niksyrlighet och arsenik med saltsyi-a, hvartill salt- 

 petersyra i små portioner sattes. Operation företogs 

 på ett litet Sandcapell, som uppvärmdes lindrigt med 

 spiritus lampa. Skålen med arseniksyran blef sedan 

 något starkare upphettad, för att utdrifva hela qvan- 

 titetcn af saltsyran, hvarefter den vägdes. Derefter 

 upphettades den å nyo uti en platina-degel och väg- 

 des åter, men hade icke förlorat något i vigt, ty föV 

 att utjaga saltsyran och vattnet behöfdes icke någon 

 hög temperatur, och jag undvek med sorgfällighet att 

 gifva den grad af hetta, som kunde decomponera 

 arseniksyran 

 loo d. arseniksyrlighet upptogo 



i första försöket 16,94 delar syre 



i andra försöket 15,92 



Medeltal 76,43 



100 d. arsenik upptogo i första försöket 53, 5 



i andra försöket 53, o 



i tredje försöket 54,75 



Medeltal 5i'^ 

 följakteligen upptaga T 00 d. arsenik 32,o5 d. syre för 

 att blifva areniksyrlighet, samt 53,75 delar syre för 

 att bilda syran. 



32,o5 : 53,75 :-. t t 1,6'j'/. 

 Detta förhållande är så nära i : 1,666, att man 

 tydligt ser att syrets qvantitet förhåller sig som 3:5. 

 Jag åberopar i öfrigt icke vidare dessa mina egna be- 

 stämmanden, då vi äga de noggrannare uppgifter, 

 som Professor 1>erzeltus gifvit oss. 



