46 



Anmärkning» 



Jag har sedan min sista afhandling af tryc- 

 ket utgafs, haft tillfälle att göra några observa- 

 tioner, tillhvilka förut medel fattades mig. Uti 

 denna afhandling hade jag antagit, på Hauys au- 

 ctoritet, att bitterspatens och hrunspatens (^Braun- 

 spath) rhomboedrar hafva alldeles samma vink- 

 lar som kalkspatens. Men jag har likväl obser- 

 verat på åtskilliga rätt sköna specimina af fcit- 

 terspat, att min mätning fullkomligt stämmer 

 Öfverens med ^-V ollastons , och jag tager för 

 afgjordt, att dessa kroppar, som hafva samma 

 krystal!isations-S3'stem som kols} rade kalken, visa 

 en afvikelse från kalkspatens vinklar , som kan gå 

 ända till 2"^, fastän kolsyrad jernoxidul och 

 manganoxidul endast variera på några minuter. 

 Jag har äfven observerat en skillnad af om- 

 kring 2" emellan svafvelsyrad baryt och svaf- 

 velsyrad strontian, en mindre hiity&X\^ emellan 

 kolsyrad baryt och kolsyrad strontian, och jag 

 fann skillnaden emellan kolsyrad strontian och 

 kolsyradt bly obetydlig, och emellan svafvelsy- 

 radt bly och svafvelsyrad strontian kunde icke 

 någon skillnad märkas "'•'). Jag har redan för- 

 ut vid svafvelsjrans föreningar med talkjord, 

 jernoxidul, manganoxidul och zinkoxid, visat att 



*) Efter Philltps obserYationer uti Transactions of tlie 

 Geological Society, IV B. , är grundformen för svafvel- 

 syrade blyets krystallisation ett rätt prisma med rliom- 

 boidaliska baser , hvars sidoytor luta sig under io3"4^''och 

 76° 18'; och svafvelsyrade strontianens grundform är ett 

 rätt prisma med rkomboidaliska baser, hvaj-s sidoytor 

 hafva en lutning af io4° och 76°. Mina mätningar öf- 

 verensstämma , pä några minuter när, med de af Phillips 

 gjorda. Hvad kolsyi-ade strontian angår, sä har Fughs 

 i Schweiggees Journal, B. 19, först bevisat att detta mine- 

 ral Lar samma krystallisations-systeni sora Arragoniten och 



