. - 49 



förenas med samma ämne, ocli beror icke den- 

 na olikhet af en -sådan modificer^nde kraft, ntan 

 liärrörer den af sjeifva basernas olika form, så 

 måste, då barytjorden i förening med salpeter- 

 syra gifver ett salt som krj^stalliserar i reguiiera 

 octaédrar, den salpetersyrade ströntianjorden och 

 salpetersjrade blyoxiden antaga en form som 

 afviker från denna ; men alla tre salpetersjrade 

 salterne krystailisera i samma form. Det för- 

 häller sig på lika sätt med talkjorden, kalkior- 

 den, jernoxidulen och manganoxidulen. Grana- 

 ten omfattar en mängd dubbelsalter, i hvilka ki- 

 seljorden spelar roten af en syra. Den ena hälften 

 af kiseljorden är förenad med lerjord och jernoxid, 

 den andra hälften med jernoxidul, kalkjord, 

 talkjord och manganoxidul. Vore dessa sistnämnde 

 basers krystallform verkligen olika sins emellan, så 

 skulle granaterne icke mei- krystailisera såsom Do- 

 decaédrar. Likaså förhåller det sig med zinkoxi- 

 den och talkjorden, ty annars skulle hvarken spi- 

 liellen eller gahniten kunna krystailisera i octaedrar. 

 Men hufvudgrmiden för dessa basers öf- 

 verensstämmande krystallform är den, att då 

 kroppar af olika krystallformer endast i bestäm- 

 da förhållanden med hvarandra kunna ingå för- 

 eningar, så kunna de, som hafva lika krystall- 

 form , krystailisera tillsammans i hvilket förhäl- 

 lande som helst ; och detta är just fallet med 

 de kolsyrade salter, h\^ilka jag nyss omtalat. 

 Jag skall, uti en egen afliandling, mera utförligt 

 framställa detaillerna af detta ämne. 



Neutral Arseniksyrad och Phosphorsyrad 

 Ammoniak. 

 Man får dessa salter, om man till en nåeot 

 ^ncentrerad syra sätter så mycket ammoniak, 



A". F. ^. Ilandi. i82i. St. I, 4 



