9» 



calcinm^ och dess syre med gasens väte fram-» 

 bringar vatten. Föreningen löstes i saltsyra med 

 utveckling af svafvelbunden yätgaz. Lösningen 

 fälldes ej af saltsyrad baryt. Dessa försök, häm- 

 tade så väl från de alkaliska jordarternas class, 

 som från alkaliernas, bevisa således afgörande, 

 att hvad vi förut ansett såsom svafveibundna 

 alkalier eller jordarter, äro föreningar af svafvel 

 med alkalits eller jordens metalliska radical. 



Då väte kan reducera svafvelsyradt kali, un- 

 der det att vatten bildas och fÖrflyger, så är 

 det klart att svafvel bör äfveii, yid en högre 

 temperatur, kunna reducera kali till svafvelbun- 

 det kalium, under det att svafvelsyradt kali ge- 

 nereras, h vadan således Vauquelins åsigt af hvad 

 som föregår, då basiskt kolsjradt kali samm-an- 

 smältes med svafvel , fullkomligt bekräftas. 



Yauqupltn uppger i sina försök att , då kali 

 i glödgning förenas med svafvel, bildas en qvantitet 

 svafvelsyra, hvars syre är lika med kalits *), 

 ehurii dervid måste afdragas det kali som för- 

 enat sig med s vafvel syran ; men detta kali är 

 då I af det hela, så att svafvelsyrans syre ej 

 bör utgöra mer än ~ af hela kalihaltens. För 

 att bekräfta detta med försök , beredde jag 

 hepar af i gr, basiskt kolsyradt kali, som i en 

 liten i^etort sammansmältes med i§ gång sin 

 vigt syafvel ^^\). Massan upplöstes i kokadt vat- 



*) Annales de Cliimie et de Physique, T. VI, p. ir. 



**) Jag bör härvid anmärka några försigtighetsmått 

 som iagttogos. Basiskt kolsyradt kali kau , äfven nyss 

 glid^adt och ännu varmt, ej invägas i en retort utan 

 att draga fugtighet, hvarvid allt syret af denna fugtighet 

 förenas med svafvel till svafvelsyra. Jag inlade alltid rent 

 kristalliserad t och linrifvit bicarbonat af kali i retorten, 

 och utdref sedan kolsyran och vattnet, samt bestämde 

 för säkerhetens skull vigten å nyo. Detta gäller era alla 



