178 ^ 



vi kunna koniina till deras stil, ju säkrare skulh 

 vi åstadkomma något dugligt. Redan i Constan- 

 TiNi tid aftog synbarligen den goda stilen, ocl 

 de Barbarer , som sedermera besökte och beherr- 

 skade det då ännu upplysta Italien, gåfvo konsterna 

 liksom dödssiaget. Okunnighet i smaken , likason 

 vidskepelse i tanken, utbredde sig nu för mångJ 

 seder, och det var först iHider den store ocl 

 rvktbare Laurentius de Medicis som konster ocl 

 vetenskaper åter uppstego, man må välsäga, ui 

 grafven. Han har för deras uppkomst och fram- 

 steg gjort mer än de fleste Monarker, derom bäj 

 ännu i dag den vackra staden Florens mång; 

 och ojäfaktiga bevis. Denne Regents Architectei 

 voro Brunelleschi och Michelozzi, dem han be- 

 ständigt sysselsatte med kyrkors, klosters, hos 

 pitalers och palatsers uppbyggande. Den sist' 

 nämnde följde med honom vid hans landsflyg 

 till Venedig. Hvilken konstnär namnet ej mec 

 aktning ännu en Furste af samma hus, Påfvei 

 Leo X, som hade Bramante och Raphael till sin; 

 Architecter? Då voro de fria konsterna i dera: 

 högsta flor, och hans tidehvarf gjorde epok i kon- 

 sternas historia ; men som allt i verlden skal 

 omvexla af ondt och godt,* räckte ej den då in- 

 förda goda stilen längre än till medlet af 1600- 

 talet, då en Bernini och Boromini alldeles upp- 

 fyllde Rom med byggnader af den mest förderf- 

 vade smak, och h vilka sedermera tjente till mo- 

 dell för Frankrike, likasom sedermera Frankrike* 

 byggnader tjent till monster för de flesta länder. 

 Ludvig XlVrs 1 ef„'ering är med skäl.jemförd i an- 

 sc( nde till konstci- och vitterhet med PÉRicrB.' 

 och Leo X;s tidehvarf; men architecturen i de.^i 

 tid, ehuru anvAnd till namnkiinniga och storii 

 monriment, hade i Frankrike ännu ej uppnått 



