1 79 



en stil, som var god ocli som bort tjena till mön- 

 ster för samtida och efterkommande. Det är 

 först omkring 5o år tillbaka, som byggnadskon- 

 sten i nämnde land fick en riktning till det rätta, 

 och TEcole de Chirurgie i Paris, som fullända- 

 des mot slutet af 1770-talet, var den första bygg- 

 nad, som der gaf idee om betydelsen af orden 

 ädelhet och enkelhet i tillämpning till Byggnads- 

 konsten, och om den rena stilens intryck på sin- 

 net. Efter denna tid hafva beständiga framsteg 

 i denna vackra och nyttiga konst visat sig, och 

 gifves det säkerligen nu mera ingen stad, der så 

 många, så stora, och så sköna publika och pri- 

 vata byggnader sig förete, som i det närvarande 

 Paris. I och utom Rom får man beundra de 

 Gamles stora och vidsträckta byggnader af tem- 

 pel och thermer, af amphitlieatrer och vatten- 

 ledningar, hvaraf ännu ett stort antal existera; 

 inen intet af dessa monument förekommer i våra 

 dagar till verkställighet. Vid så mångfaiidiga 

 särskilta byggnader, som för religionen, för sä- 

 kerheten, för aihnän nytta, för beboendet, för 

 prakten och för nöjet förekomma, enligt nuva- 

 rande samhällsinrättningar, har jag trott följande 

 trenne hufvudomständigheter bestämma deras 

 värde, och utvisa architectens mer eller mindre 

 skicklighet. KO Att tankan helt och hållet fäst sig 

 vid föremålet, och ej tilldelat b^^^ggnaden^hvarken 

 större eller mindre pragt, än densamma tillkom- 

 mer, men träffa t det man kallar en sann caracter; 

 den svåraste delen för architectens uppfinnings- 

 gåfva. 2:0 Att byggnaden visar ett vackert helt, 

 och att alla de förnämsta ddar af det hela så^ 

 som fönster, portar, listverk m. m. äga derm d 

 en fullkomlig Öfverensstämmesle. 3:o Att uila 

 detaillei; af dessa delar, tillkomna for byggnadens 



