212 



IV. 



asbest ifrån Tarantaise (J. Savoijeri). 



Till färgen hvit; glansen matt silkeslik; 

 ogenomskinlig; mjuk, något elastiskt böjlig. 



För biåsrör njDpkastar den i yttre lagen en 

 stor mängd starkt hvitglödande bläsor, men för 

 inre lagen smälter den stilla till en matt brun- 

 grå pärla. Den i degel glödgade asbesten för- 

 håller sig ungefärligen på lika vis. 



Starkt torkad Asbest förlorade i lindrigare 

 glödgning o, i4j och i den vanliga starkare eld- 

 graden 1,62 procent, hvilket såsom kisellialtig 

 flusspatsyra skulle svara emot 0,66 delar syra. 

 Asbest-knippen afkliptes med sax i korta styc- 

 ken, hvaraf 2 grammer refvos med 6 gånger 

 sin vigt kolsyradt kali, då den yfviga Asbest- 

 massan genom gnidningen blef väl fördeit 

 och intimt blandad med alkalit. Analysen, 

 fullföljd på vanligt vis, gaf: 



Syre 



8,55 . 



0,71 

 0,06 

 o,o5 



0,48 



Kiseljord ; . . 

 Talkjord . . . 



58,20 

 22,10 



Kalk jord . . . 



i5,55 



Jern- oxidul . 



3,08 



Lerjord . . . 



o,i4 



Mangan-oxidul . 



0,21 



Flusspatsyra 

 Vatten . . . 



0,66 



o,i4 



100,08 



v. 



Ljus Grammatit ifrån Jker, 



Förekommer kristalliserad och insprängd i 

 kolsyrad kalk vid Åkers kalkbrott i Söderman* 



