220 



mangaji-oxidulernas ^ 0,29 öch flusspatsjrans s 

 0,57. Denna sistnämde qvariemnar 3,07 d. syre 

 af kalkjordens, som -|* p34 + 0)29= ^^^70» 

 och 12,70 y<^ 3>25 = 28,575, som utvisar sy- 

 ret i den till dessa baser LehÖfliga kiseljordeii. 

 Lerjorden ingår i detta fossil i för ringa qvan- 

 titet för att kunna upplysa något; emedlertid. 

 är I af 2,02 = 1,35, och 28,28 -j- i>35 = 29,63i. 

 Det lilla Öfverskottet i den electronegativa styr- 

 kan torde här såsom vanligt härröra af någon 

 smitta hos kiseljorden. Man finner likväl, huru 

 obetydlig skillnaden är, om man corrigerar kalk- 

 jordens syre med en tillsats af 0,1 5 å 0,20; ty 

 då är kalkjordens syre i af talkjordens, jemte 

 oxidernas, och ^ af den Electronegativa capaci- 



teten. Formeln blir då CS^^ + ^\^l'^jl 



DewmörkareGrammatiten ifrån Åker lem- 

 nade kiseljord af 23,75 d. syre, lerjord af 6,5 1, 

 talkjord af 8,40, kalkjord af 3,56, jern^ och 

 mangan-oxidul af 0,64 samt flusspatsyra af o,65. 

 Vi få 3,56 — 0,65 = 2,91 och 2,91 -|- 8,46 + 

 0,64 = 12,01 samt 12,01 X^ 2,25 = 27,02. Af 

 lerjordens syre är f = 4»34 och 23,75 + 4>34 

 = 28,09. ^^^ en lika obetydlig correction som 

 vid den föregående, iiemligen en liten tillökning 

 på kalkjorden och ett litet afdrag på kiseljor- 

 den, har vi äfven här formeln CS^ -^-Z i fl/iz 



Flusspatsyran är i dessa he^^e fossilier äf- 

 ven ungefärligen | af hela kalkjorden, och så- 

 ledes kunde på analogt vis, såsom vid GullsjÖ 

 och Fahlu-Grammatiterne, det hela betecknas med 



FiC ± 5 (CS^ + ^\'f\%'). 



Horn- 



